# Tecnologies

Akonadi

El mecanisme d'accés a les dades desades per a totes les dades PIM (Personal Information Manager -gestor de la informació personal-) en el &kde; SC 4. Un únic sistema d'emmagatzematge i sistema de recuperació permet eficiència i extensibilitat que no era possible sota &kde; 3, cadascun dels components PIM disposava del seu propi sistema. Tingueu en compte que l'ús d'Akonadi no canvia el format de les dades desades (vCard, iCalendar, mbox, maildir, &etc;) -simplement només proporciona una nova forma d'accedir i actualitzar les dades-.&newpara; Els principals motius per al disseny i desenvolupament d'Akonadi són de naturalesa tècnica, &ead; disposar d'una manera única per a l'accés a les dades PIM (contactes, calendaris, correus electrònics...) de diferents aplicacions (&pex; &kmail;, &kword;, &etc;), eliminant així la necessitat d'escriure codi semblant aquí i allà.&newpara; Un altre objectiu és part d'aplicacions IGU com &kmail; des de l'accés directe a recursos externs com el correu de servidors -aquest va ser un important motiu per informes-d'error/desitjos pel que fa al rendiment/capacitat_de_resposta en el passat.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://community.kde.org/KDE_PIM/Akonadi"&linkmid;Akonadi per al PIM del KDE&linkend;&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/Akonadi"&linkmid;Viquipèdia: Akonadi&linkend;&newpara; &linkstart;"https://techbase.kde.org/KDE_PIM/Akonadi"&linkmid;Techbase - Akonadi&linkend;

&IGU; &kde;
Aplicacions

Les aplicacions es basen en els projectes de biblioteques del nucli de la comunitat KDE, actualment els Frameworks del &kde; i anteriorment la plataforma &kde;.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://community.kde.org/Promo/Guidance/Branding/Quick_Guide/"&linkmid;KDE Branding&linkend;

&plasma; Frameworks Plataforma
ARts

El marc de so en el &kde; 2 i 3. La seva naturalesa tasca-simple ha causat problemes quan es trobaven dues fonts de so. A l'escriptori &plasma; se substitueix per Phonon.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/ARts"&linkmid;Viquipèdia: ARts&linkend;

&kde; Phonon &plasma;
D-Bus

D-Bus o Desktop Bus és un sistema de missatges de servei-intern. Desenvolupat per &RedHat;, que va ser fortament influenciat pel DCOP de &kde; 3, al que substitueix. La majoria de sistemes operatius POSIX suporten D-Bus, i existeix un port per a Windows. És usat per Qt 4 i GNOME.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://freedesktop.org/wiki/Software/dbus/"&linkmid;FreeDesktop.org: What is D-Bus?&linkend;&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/D-Bus"&linkmid;Viquipèdia: D-Bus&linkend;

&DCOP; GNOME &kde; &Qt;
DCOP

DCOP, vol dir Desktop COmmunication Protocol -protocol de comunicació de l'escriptori-, és un inter-processos lleuger i un component de programari per al sistema de comunicació usat en &kde; 3. Substituït amb &DBus; al &kde; SC 4.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/DCOP"&linkmid;Viquipèdia: DCOP&linkend;

D-Bus &kde;
Flake

Flake és una biblioteca de programació que s'usa en &koffice;/Calligra. Funcionalment, ofereix «formes» per a mostrar el contingut i eines per a manipular el contingut. Les «formes» es poden apropar o rotar i es poden agrupar per a treballar com una única «forma», al voltant de la qual el flux de text és possible.&newpara; Més informació:&newpara;&linkstart;"https://community.kde.org/Calligra/Libs/Flake"&linkmid;&kde; Community Wiki: Flake&linkend;

&kde; KParts
Frameworks

Els Frameworks 5 del &kde; és la propera generació de les biblioteques &kde;, modulars i optimitzades per a una fàcil integració amb les aplicacions &Qt;. Els Frameworks ofereixen una àmplia varietat de funcionalitats comunament necessàries: madures, revisades per parelles i biblioteques ben provades amb termes de llicència amistosos. Hi ha més de 70 Frameworks diferents que proporcionen solucions incloent integració amb el maquinari, suport per a formats de fitxer, ginys addicionals, funcions de traçat, correcció ortogràfica i més. Molts dels Frameworks multiplataforma i tenen poca o cap dependència addicionals fent que siguin fàcils de construir i afegir a qualsevol aplicació &Qt;.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://community.kde.org/Frameworks"&linkmid;&kde; Wiki de la comunitat: Frameworks&linkend;

&kde; &plasma; Aplicacions Plataforma
Obtén novetats candents

&emstart;G&emend;et &emstart;H&emend;ot &emstart;N&emend;ew &emstart;S&emend;tuff (GHNS -Obtén novetats candents-) és un estàndard obert que facilita als usuaris a descarregar i instal·lar diverses extensions per a les seves aplicacions. La nostra implementació de GHNS és usada per &plasma; (per exemple, per a obtenir nous temes d'escriptori), i per moltes aplicacions i ginys.

&kde; &plasma;
GHNS

GHNS és l'acrònim de Get Hot New Stuff «Obtén novetats candents».

Obtén novetats candents
Esclau IO

Els esclaus IO permeten a les aplicacions &kde; accedir a recursos remots tan fàcilment com als recursos locals (fent-los «transparents a xarxa»). Els recursos remots (&pex; els fitxers) podran estar emmagatzemats en recursos compartits SMB o similars.

SMB &kde;
KHTML

KHTML és el motor de renderitzat &HTML; per a l'escriptori &plasma; &kde;, com l'usat pel navegador &konqueror;. També proporciona una KPart que permet a totes les aplicacions de &kde; mostrar contingut web. Una nova introducció, &Qt; WebKit és també per al desenvolupament d'aplicacions de Plasma i altres.

&kde; &konqueror; KParts &plasma; WebKit
KIO

El sistema &kde; d'entrada/eixida que fa ús dels anomenats «esclaus IO».

Esclau IO del &kde;
Kiosk

Kiosk és un marc de treball per a restringir les capacitats de l'usuari sobre un sistema de plataforma &kde;, ideal per al seu ús en entorns restrictius com cibercafès. És present al &kde; 3 i &kde; 4, però l'eina d'administració, Kiosktool només es troba al &kde; 4. Es pot ser usar per a configurar les aplicacions de &kde; 4, o es poden mantenir les configuracions kiosk editant els fitxers de configuració manualment.

&kde;
KParts

KParts és una tecnologia d'incrustar que permet a les aplicacions &kde; incrustar altres aplicacions &kde;. Per exemple, la vista de text emprada pel &konqueror; és un KPart.

&konqueror;
KSycoca

KSycoca (&kde; &emstart;Sy&emend;tem &emstart;Co&emend;nfiguration &emstart;Ca&emend;che) és un cau de configuració que, per exemple, garanteix el ràpid accés a les entrades del menú.

KBuildSycoca
Plataforma

Anteriorment la base de les biblioteques i els serveis necessaris per executar les aplicacions &kde;. És utilitzat pel nucli i els desenvolupadors de tercers per crear programari &kde;. Sobretot si s'inclouen els frameworks i eines de desenvolupament que es poden anomenar com la Plataforma de desenvolupament del &kde;. La plataforma del &kde; es basa en una sèrie de pilars, per exemple Akonadi, Solid, Phonon.

&kde; &plasma; Aplicacions Frameworks Akonadi Solid Phonon
Phonon

Una API multimèdia multiplataforma, interfície per a connectar amb les plataformes existents, com ara motors gstreamer i xine. &kde; 2 i 3 depenen d'aRts per al so. Phono el substitueix.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/Phonon_(software)"&linkmid;Viquipèdia: Phonon (programari)&linkend;&newpara; &linkstart;"https://phonon.kde.org/"&linkmid;Lloc web de Phonon&linkend;

&arts; &kde;
Solid

Solid proporciona una única API per a l'administració de maquinari. El maquinari s'agrupa en «dominis». Atès que els dorsals per a Solid són connectables, Solid ajuda als desenvolupadors d'aplicacions a escriure menys codi, i és independent de la plataforma.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://solid.kde.org/"&linkmid;Discover Solid&linkend;

&kde;
Threadweaver

Aquesta biblioteca de programació per fils estén la disponibilitat entre els processadors de múltiples nuclis tant com sigui possible, donant-los prioritat abans de fer cua per a la seva execució. ThreadWeaver proporciona una interfície de treball d'alt nivell per a programar en multiprocés.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://api.kde.org/frameworks/threadweaver/html/index.html"&linkmid;Documentació de l'API - ThreadWeaver&linkend;

&kde;
WebKit

Motor de renderitzat HTML, procedent d'una branca de KHTML. Aprovada per Apple i desenvolupat per a Safari. Webkit porta tota la funcionalitat de nou a &kde; SC 4, on està disponible a través de &Qt;.&newpara; Més informació: &newpara; &linkstart;"https://webkit.org/"&linkmid;WebKit home page&linkend;&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/WebKit"&linkmid;Viquipèdia: WebKit&linkend;

&kde; KHTML

## X.Org

Antialiàsing

Si es menciona en el context del &kde;, antialiàsing sovint significa el suavitzat dels tipus de lletra visibles a la pantalla. La versió 3.3 de &Qt; o posteriors, usada conjuntament amb X.Org fa possible aquest efecte sota el &kde;.

&kde; &Qt;
&X-Server;

El &X-Server; representa una capa bàsica sobre la qual es construeixen les diverses &IGU;, com ara el &kde;. Manipula el ratolí bàsic i l'entrada del teclat (tant des d'una màquina local com des d'una remota) i proporciona rutines gràfiques elementals per a dibuixar rectangles i d'altres figures primitives.

&kde; &IGU;

## Aplicacions

Dolphin

El gestor de fitxers per omissió a les Aplicacions del &kde;. Compta amb un plafó lateral (Llocs), però la navegació es fa principalment sobre de la finestra principal. La divisió de finestres és possible, i les vistes es poden aplicar a finestres individuals. Muntar i desmuntar dispositius USB es pot fer en el plafó lateral. Es poden afegir altres directoris al plafó «Llocs». També és possible una vista en arbre.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://www.kde.org/applications/system/dolphin/"&linkmid;Dolphin&linkend;&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/Dolphin_(file_manager)"&linkmid;Viquipèdia: Dolphin&linkend;&newpara; &linkstart;"https://userbase.kde.org/Dolphin/File_Management/ca"&linkmid;Userbase: Guia d'aprenentatge per a la Gestió de fitxers&linkend;

&kde; &konqueror;
KBuildSycoca

KBuildSycoca4 és un programa de la línia d'ordres i regenera l'anomenat KSycoca. Això és d'utilitat, per exemple, si falta algun o tots els mòduls en el &systemsettings;.

KSycoca &systemsettings;
KInfoCenter

El Kinfocenter es va originar com a part del Kcontrol des del KDE 3.1. En el KDE SC 4 va ser substituït per mòduls configurats al &systemsettings;, sobretot Solid, i està sent presentada de nou com una aplicació en el &plasma;.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://www.kde.org/applications/system/kinfocenter/"&linkmid;KInfoCenter&linkend;&newpara; &linkstart;&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/Kinfocenter"&linkmid;Viquipèdia: KInfoCenter&linkend;

&kde; Solid &systemsettings;
&konqueror;

&konqueror; és un navegador web, visor d'imatges, gestor de fitxers i molt més, i una part central del projecte &kde;. Podeu trobar més informació quant al &konqueror; a &linkstart;https://konqueror.org/"&linkmid;www.konqueror.org&linkend;.

&kde;
KRunner

La minilínia d'ordres a la qual s'accedeix des del menú clàssic, la drecera de teclat &Alt;+F2, o feu clic dret a l'escriptori. En &kde; SC 4 amb part d'un nom es mostraran tots els resultats possibles.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://userbase.kde.org/Plasma/Krunner/ca"&linkmid;UserBase: Usar el KRunner&linkend;

&kde; &plasma;
KWin

El KWin és el gestor de finestres. Aquí és on la decoració de les finestres es pot canviar i aplicar temes. &kde; SC 4 s'estén KWin per donar suport als efectes de composició 3D a l'escriptori.&newpara; Més informació: &newpara; &linkstart;"https://userbase.kde.org/KWin/ca"&linkmid;UserBase: KWin&linkend;

&kde; &X-Server;
Mini-CLI

Mini &emstart;C&emend;ommand &emstart;L&emend;ine &emstart;I&emend;nterface. Sinònim per a KRunner.

KRunner
Paginador

Un paginador «pager» és un petit programa o una miniaplicació del plafó que mostra la posició de les finestres a l'escriptori i si teniu diversos escriptoris virtuals us ofereix una visió general sobre tots.

&kde; Llançador d'aplicacions Kicker Plafó &plasma; Escriptoris virtuals
&systemsettings;

Aquest és el projecte i el nom del fitxer del Centre de control del &kde;. El &systemsettings; us permet personalitzar virtualment cada opció de configuració de &kde;.

&kde; KInfoCenter

## Terminologia de l'escriptori

Activitats

Les activitats són un conjunt de ginys &plasma; que tenen el seu propi fons de pantalla.&newpara; Un xic com escriptoris virtuals, però no del tot. Per exemple teniu una «activitat laboral» amb canals RSS, una nota amb les tasques pendents, una vista de carpeta amb fitxers relacionats, i un fons de pantalla subtil.&newpara; Al costat, teniu una «activitat de temps lliure», amb vistes prèvies de fotos en família i els gossos, canals RSS dels blogs favorits, una vista de carpeta que mostra la col·lecció de pel·lícules, una miniaplicació de twitter i, per descomptat, Iron Maiden com a fons de pantalla que m'han agradat des de principis dels 80.&newpara; A les 17.00 hores es canvia d'«activitat laboral» a «activitat de temps lliure».&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://userbase.kde.org/Plasma/ca"&linkmid;PMF per a Plasma&linkend;

&kde; Escriptoris virtuals
Brisa

Brisa és el tema per omissió del &plasma;. El nou tema és de gran contrast, un tema prim per a l'espai de treball. Està disponible en variants amb llum i fosques. Gràfics i disposicions tipogràfiques més simples i monocromàtiques, centrat a oferir una experiència d'usuari neta i visualment clara.

&kde; KSVG &plasma; Oxygen
Contenidor

El contenidor és un grup de nivell superior de giny. Cada contenidor gestiona les dades d'aspecte i configuració del seu conjunt de ginys independentment d'un altre.&newpara; El resultat final és que es poden agrupar ginys dins d'un contenidor d'acord amb la importància del seu patró de treball, en comptes de mitjançant l'agrupació del directori.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://userbase.kde.org/Plasma/ca"&linkmid;PMF per al Plasma&linkend;

&kde; Giny
Arrossegar i deixar

Aquest concepte permet substituir moltes accions com copiar fitxers d'un a l'altre amb un simple moviment del ratolí, &pex; es copien fitxers prement a sobre d'una icona en una finestra del &konqueror;, movent el ratolí a una altra finestra mentre es manté premut el botó del ratolí i deixant-lo anar («deixant» l'objecte).

&konqueror;
GNOME

&emstart;G&emend;NU &emstart;N&emend;etwork &emstart;O&emend;bject &emstart;M&emend;odel &emstart;E&emend;nvironment, una de les &IGU; líders a &UNIX;.

&IGU;
&IGU;

Abreviació de &emstart;G&emend;raphical &emstart;U&emend;ser &emstart;I&emend;nterface (interfície gràfica d'usuari). Tots els entorns d'escriptori (com ara el &kde;) són una &IGU;. La majoria de les &IGU; proporcionen funcionalitats per al ratolí i/o les finestres per a manipular els programes.

&kde;
Directori inici

Aquest és el lloc en el sistema a on es desen tots els vostres fitxers. Els podeu escriure fora d'aquesta carpeta, però totes les aplicacions estan configurades per proposar-la com a lloc per omissió. I això és més fàcil, quan deseu les vostres coses aquí.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/Home_directory"&linkmid;Viquipèdia: Home Directory&linkend;

&dolphin;
&kde;

El &kde; és més que un programari. És una comunitat formada per programadors, traductors, col·laboradors, artistes, escriptors, distribuïdors i usuaris de tot el món. El nostre equip de tecnologia internacional s'ha compromès a crear el millor programari lliure per a l'escriptori. I no només els contribuents, però els usuaris i aficionats del programari &kde; es poden trobar al llarg de tot el planeta, ajudant a altres usuaris, difonent les notícies, o simplement gaudint de l'experiència. Podeu trobar informació més detallada a &linkstart;"https://www.kde.org/"&linkmid;www.kde.org&linkend;.&newpara; El nom ha canviat el seu significat al llarg del temps. Podeu descobrir més sobre la seva història a &linkstart;"https://www.kde.org/community/history/"&linkmid;la pàgina web de la història del KDE&linkend;.

&IGU;
&kicker;

En &kde; 3, la barra era ubicada, usualment a la part inferior de la pantalla (A vegades anomenada el Plafó), a on es troben els llançadors d'aplicacions, el Paginador, i els botons per executar algunes aplicacions.

Plafó &plasma;
Llançador d'aplicacions

Al &plasma; hi ha un llançador d'aplicacions en el qual les aplicacions s'ordenen per grups funcionals. «Preferides» substitueix «Aplicacions més usades» en el menú clàssic, i s'hi poden afegir aplicacions. Fer clic dret també ofereix la possibilitat d'afegir aplicacions a l'escriptori o al plafó. El ràpid accés a una aplicació menys usada pot ser per al quadre de cerca. Alternatives disponibles com el clàssic menú d'aplicacions en cascada amb menús emergents i el tauler d'aplicacions, un llançador de pantalla completa. El &plasma; es pot usar amb més d'un llançador, s'ha de requerir.&newpara;

&kde; Paginador Plafó &plasma;
Oxygen

Oxygen era el tema per omissió del &kde; SC 4. Dissenyat per portar «una alenada d'aire fresc» a l'escriptori eliminant el simplista, icones animades, i la substitució per un tema net i amb icones de qualitat fotogràfica. Oxygen usa una paleta sense saturació per prevenir que les icones es converteixin en una distracció i usa detallats gràfics escalables (SVG).&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/Oxygen_Project"&linkmid;Viquipèdia: Oxygen Project&linkend;

&kde; KSVG &plasma; Brisa
Plafó

Es refereix al plafó que, amb freqüència, resideix a la part inferior de la pantalla.

&kde; &kicker; Llançador d'aplicacions &plasma;
Plasma

L'escriptori &plasma; substitueix al KDesktop, &kicker; i el motor de ginys SuperKaramba. Les miniaplicacions s'anomenen Ginys, i abasten des de ginys amb informació a les miniaplicacions, com ara una calculadora o un diccionari. &newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/KDE_Plasma_5"&linkmid;Viquipèdia: Plasma 5 del KDE&linkend;&newpara; &linkstart;"https://www.kde.org/workspaces/"&linkmid;Espais de treball del Plasma&linkend;&newpara; &linkstart;"https://userbase.kde.org/Plasma/ca"&linkmid;Plasma&linkend;

&kde; &kicker; Giny
Extracció «ripping»

El procés de llegir dades de so des d'un &cdrom; o DVD i emmagatzemant-les al disc dur.

Escriptoris virtuals

Un concepte popular d'&UNIX; basat en gestors de finestres és el d'escriptoris virtuals. Això significa que no només teniu una pantalla en la qual podeu disposar les finestres, ja que disposeu de diversos escriptoris. En canviar a un escriptori diferent (en general amb un paginador) només veureu les finestres que s'han iniciat en aquest o les que s'hi ha mogut. Una finestra també es pot fer «fixa» el que significa que apareix en tots els escriptoris virtuals.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://userbase.kde.org/Plasma/ca"&linkmid;PMF per a Plasma&linkend;

&kde; Llançador d'aplicacions Paginador

## Desenvolupament del &kde;

&Qt;

La &IGU; del &kde; està construïda emprant com a base la biblioteca &Qt;, la qual us proporciona molts elements gràfics (els anomenats «Ginys») que s'usen per a construir l'escriptori. Podeu trobar més informació a sobre de &Qt; a &linkstart; "https://www.qt.io/developers/"&linkmid;https://www.qt.io/developers/&linkend;..

&kde; &IGU; Giny
Git

Git és un sistema distribuït de codi obert i lliure per al control de versions dissenyat per a manejar tot, des de petits projectes a molt grans amb velocitat i eficiència.&newpara; Cada clon de Git és una font de ple dret amb tot l'historial i plena capacitat de seguiment de la revisió, no depèn de l'accés a la xarxa o un servidor central. Treballar-hi fent branques i barreja és fàcil i ràpid de fer.&newpara; Git s'utilitza per al control de versions de fitxers, igual que les eines com Mercurial, Bazaar, Subversion, CVS, Perforce i Visual SourceSafe.&newpara; Es va decidir que Git serà el sistema de control de versions principals de &kde;, la substitució de SVN. S'ha utilitzat ja en alguns projectes &kde; com Konversation i Amarok.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://git-scm.com/"&linkmid;Pàgina web de Git&linkend;

&kde; SVN
i18n

Abreviatura per a «internationalization». El &kde; (internacionalització de &kde;), permet molts idiomes diferents i diferents tècniques i18n faciliten la traducció a tots aquests idiomes de la &IGU; així com de la documentació que acompanya al &kde;. Hi ha més informació disponible a sobre del procés i18n a &linkstart;"https://l10n.kde.org/"&linkmid;l10n.kde.org&linkend;.

&kde; &IGU; l10n
Kross

Kross és un entorn de treball per a crear scripts, ens permet el suport a múltiples llenguatges de script. En el futur un sistema de connectors permetrà el suport d'altres llenguatges.

&kde;
KDOM

Un mòdul de KPart per a crear DOM a KHTML (&emstart;D&emend;ocument &emstart;O&emend;bject &emstart;M&emend;odel) de manera que aquest sigui capaç de representar totes les aplicacions disponibles. KSVG2 es basa en KDOM per a &kde; SC 4.

&kde; KHTML KParts KSVG
KJS

Motor de JavaScript a la plataforma &kde;.

&kde; KParts &plasma;
KSVG

KSVG habilita el suport per a gràfics vectorials escalables en un navegador KHTML. KSVG2 estén això per al &kde; SC 4.

&kde; KHTML KParts
l10n

Abreviatura per a «localization» (localització), el procés d'adaptar un programa a l'entorn local. Això inclou &pex; la moneda emprada per a transaccions comercials o el format de la data la traducció del text.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://l10n.kde.org/"&linkmid;l10n.kde.org&linkend;

i18n
Giny (widget)

En general, els ginys són elements gràfics com les barres de desplaçament, els botons o els camps d'entrada que s'utilitzen per construir la &IGU;.&newpara; Els ginys del &plasma;, són els components principals i assumeixen una varietat de funcions, que van des de la visualització de l'escriptori i fons de pantalla associat, fins a mostrar el nivell de la bateria de l'ordinador portàtil, mostrar els dispositius endollats i dibuixar la barra de tasques: bàsicament, són petites aplicacions que viuen a l'escriptori. A més, els ginys es poden agrupar en «Contenidors», igual que el plafó i, fins i tot l'escriptori mateix.

&plasma; Contenidor &kde; &IGU;
SVN

Abreviació per a &emstart;Subversion&emend;, un sistema per al control de versions. El SVN és un mode molt elegant d'administrar versions de fitxers que permet treballar fàcilment a més d'un desenvolupador en el mateix projecte. Podeu trobar una descripció de com aconseguir l'última versió (en desenvolupament) de &kde; a través del SVN anònim en &linkstart;"http://developer.kde.org/source/anonsvn.html"&linkmid;http://developer.kde.org/source/anonsvn.html&linkend;.&newpara; Més informació a sobre del SVN està disponible en &linkstart;"http://subversion.tigris.org/"&linkmid;http://subversion.tigris.org/&linkend;.

Git
XMLGUI

Un entorn de treball per a programadors per al disseny de la interfície d'usuari. És àmpliament utilitzat per KParts.&newpara; Més informació:&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/XMLGUI"&linkmid;Viquipèdia: XMLGUI&linkend;&newpara; &linkstart;"https://en.wikipedia.org/wiki/Qt_Style_Sheets"&linkmid;Viquipèdia: Qt Style Sheets&linkend;

&IGU; Kparts &Qt;

## Miscel·lània

RFC

&emstart;R&emend;equest &emstart;F&emend;or &emstart;C&emend;omment (Requeriment de comentaris). Un mode habitual de publicar idees de nous protocols o procediments per a ser avaluats per la comunitat d'Internet. Encara que els RFC no són obligatoris, moltes aplicacions intenten adherir-se-hi, una vegada aprovats per la comunitat.&newpara; Per a més informació a sobre dels RFC podeu trobar-la a &linkstart;"https://www.rfc-editor.org/"&linkmid;la pàgina web dels RFC&linkend;.

## Diversos protocols

SMB

&emstart;S&emend;erver &emstart;M&emend;essage &emstart;B&emend;lock (Bloc de missatges del servidor). Un protocol de xarxa usat per les xarxes de &Microsoft; &Windows; per a accedir a sistemes de fitxers d'altres ordinadors.

Esclau IO
IRC

&emstart;I&emend;nternet &emstart;R&emend;elay &emstart;C&emend;hat. Un protocol definit en el RFC 1459, que manipula l'especificació per a permetre conversacions en temps real.

RFC
Màquina

Aquest pot ser un nom al vostre fitxer `/etc/hosts` (`elmeuordinador`), un nom d'Internet (`www.kde.org`) o una adreça IP (`192.168.0.10`).

&glossary-kdeprinting;