!   lemmata.ca
!Catalán
!This file is part of COLLATINVS
!COLLATINVS is free software; you can redistribute it and/or modify
!it under the terms of the GNU General Public License as published by
!the Free Software Foundation; either version 2 of the License, or
!(at your option) any later version.
!                                                                          
!COLLATINVS is distributed in the hope that it will be useful,
!but WITHOUT ANY WARRANTY; without even the implied warranty of
!MERCHANTABILITY or FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE.  See the
!GNU General Public License for more details.
!                                                                          
!You should have received a copy of the GNU General Public License
!along with COLLATINVS; if not, write to the Free Software
!Foundation, Inc., 59 Temple Place, Suite 330, Boston, MA  02111-1307  USA
! (c) © Yves Ouvrard, 2011 - 2014
!
abacus|àbac (tauler de comptar); tauler (de joc)
abalieno|1.  allunyar, apartar  2. alliberar de, privar de
abdico|negar, renegar, refusar, renunciar a
abdomen|ventre, golafreria, gola
abdo|allunyar de, apartar, amagar  (abditus, a, um : amagat, ocult, secret)
Abducillus|Abducil
abduco|emportar-se, retirar, apartar, separar
abeo|anar-se'n, allunyar-se, marxar
aberro|extraviar-se, desviar-se, equivocar-se, errar
abhinc|d'aquí, a partir de'ara; prep. (+ac. o abl.)
abhorrens|+abl. = estrany, inoportú, inconciliable, incompatible
abhorreo|allunyar-se amb horror, refusar, ser incompatible
abicio|llançar, abandonar, abatre
abies|avet, fusta d'avet
abigo|allunyar, robar, expulsar, avortar
abitus|partença, marxa, sortida, eixida
abjicio|llançar, abandonar, abatre
abjuro|negar amb un jurament
ablego|alllunyar, enviar lluny, tenir allunyat
abluo|rentar, purificar
abnego|refusar categòricament, negar
abnuo|fer que no (amb un senyal), negar, refusar, rebutjar
aboleo|destruir, suprimir, esvair
abolitio|suppressió, abolició
Aborigines|primers habitants d'una terra, aborígenes
aborior|morir, apagar-se, avortar
Abraham|Abraham
abripio|emportar-se, arrabassar, robar, furtar
abrogo|anul·lar, suprimir, treure, menysprear
abrumpo|trencar, rompre, esquinçar, tallar, apartar
abruptum|les parts trencades (in abruptum : dins l'abisme)
abscedo|allunyar-se, anar-se'n, se apartar-se, abandonar, renunciar
abscido|amputar, tallar; separar; suprimir
abscindo|esquinçar, arrencar, tallar; separar
abscondo|amagar, ocultar; cobrir; perdre de vista, dissimular
absens|absent
absentia|absència, manca
absidatus|arquejat, voltat
absida|1 - arc, volta. - 2 - curs d'un planeta. - 3 - cor (d'una església), absis.
absilio|fugir saltant, fugir, allunyar-se saltant.
absimilis|diferent
absisto|allunyar-se, retirar-se; renunciar a, deixar de, cessar
absis|1 - volta, arc. - 2 - absis. - 3 - plat buit. - 4 - òrbita (d'una planeta)
absolutio|1.abandonament  2.  acabament, perfecció  3.  exactitud
absolvo|deslligar; alliberar, deixar lliure; pagar; absoldre; acabar, enllestir
absonus|dissonant, discordant, incompatible
absque|sense, lluny de, llevat de, excepte
absterreo|espantar, allunyar, dissuadir, apartar
abstineo|1.  tenir allunyat de, apartar, privar 2. abstenir-se de, privar-se de, renunciar a (+abl., gen. o ab)
abstraho|separar, apartar, allunyar de, arrencar; distreure
abstrudo|ficar, sostreure de la vistar, amagar, dissimular
absumo|consumir, exhaurir, gastar; dissipar, malgastar; destruir, exterminar
absum|ser absent, ser lluny; ser distant, distar; ser lliure; faltar, mancar
absurde|absurdament, inapropiadament, sense motiu
absurdus|1 - discordant, desagradable. - 2 - sense sentit, ridícul, absurd. - 3 -  extravagant, estrany. - 4 - incapaç, inútil
abs|+ abl. : per, de
abundans|abundant
abundanter|abundantment
abundantia|abundància, riquesa, sobreabundància
abunde|en abundància
abundo|vessar-se, desbordar-se, brollar; tenir en abundància, estar ben proveït de; ser ric
abutor|consumir totalment, esgotar (+ac.); gaudir de, utilitzar (+ab.); abusar de, aprofitar-se de (+abl.)
ab|+ abl. : de, des de, de part de, a partir de, per (en frase passiva), per, per efecte de
Acastus|Acast (rei de Tessàlia)
Acca|Aca
accedo|1.  acostar-se, apropar-se, anar a trobar; arribar, afegir-se; participar; assemblar-se
accendo|encendre, fer cremar; inflamar, incitar, atiar, despertar
acceptus|benvingut, estimat, ben acollit, agradable
accerso|fer venir, cridar
accessus|arribada, aproximació; entrada, accés; atac
accido|caure, llançar-se; arribar, esdevenir-se, passar, escaure
accingo|cenyir, ajustar, proveir; preparar-se
accio|fer venir, cridar, enviar (accitus, a, um : importat, d'origen estranger)
accipio|prendre, rebre, acceptar, acollir, admetre, aprendre, agafar (acceptus, a, um : ben acollit, agradable)
accipiter|esparver, falcó, ocell de presa
accitus|crida, reclamació
acclamatio|crits, cridòria, aclamació
acclamo|cridar, exclamar, proclamar, declarar; aclamar, protestar
acclinis|recolzat; propens
accola|veí
accolo|viure vora, ser veí de
accommodo|a), preparar; animum : aplicar-se, disposar-se; atribuir, atorgar
accommodus|apropriat, convenient, adient
Acco|Acó
accubo|jeure, estar gitat, estar entaulat; estendre's, estar adossat + dat
accumbo|ajure's, gitar-se; entaular-se
accurate|amb cura, amb sol·licitud
!accuratius|comparatiu d'accurate : amb cura, amb sol·licitud
accuratus|fet amb cura, acurat, refinat
accurro|acudir, córrer; acostar-se; presentar-se; atacar
accursus|cursa, socors; atac, càrrega
accusatio|acusació (contra + ac.), discurs d'acusació
accusator|acusador, demandant; delator
accuso|acusar; blasmar, censurar
acerbitas|aspror, amargor, duresa, severitat
acerbus|aspre, agre; prematur, verd; dur, amarg, cruel
acernus|d'erable
Acerronia|Acerrònia
acervatim|a munts, a piles;  profusament; a grans trets, en gros
acervus|munt, amuntegament, pila; massa
acer|1 - agut, punxant, punyent, penetrant, dur, violent.  2 - penetrant, subtil, fi, viu.  3 - actiu, ferotge, vigorós, enèrgic, ardent. 4 - irritable, irascible, fogós, severe, cruel, terrible.
Acestes|Acestes
acetum|vinagre, mordacitat, agudesa
Achaia|Acaia
Acheron|Aqueront, riu dels inferns
Achillas|Aquil-las
Achilles|Aquil·les
Achivus|grec ; Achiuus, i, m. : grec, aqueu
acia|fil de cosir
acidus|agre, àcid; aspre, amarg
acies|punta, tall, espasa; penetració, agudesa; mirada, resplendor; línia de combat, rengle, formació; batalla, combat
aconitum|aconit (herba verinosa)
acquiesco|reposar, descansar, dormir; calmar-se; confiar (+dat.: en)
acquiro|afegir, augmentar; obtenir, adquirir, aconseguir
acriter|irritantment, vivament; agudament; enèrgicament; aferrissadament; durament, asprament
Actiacus|d'Acci
actio|1. acció, activitat, acte 2. procés judicial  3. actuació (d'un magistrat), procediment 4. discurs, acció oratòria
actito|repetir; pledejar sovint; representar sovint
actor|1. conductor, guia  2. autor  3. agent, realitzador  4. actor  5. orador, advocat, defensor o acusador
actuarius|taquígraf, escrivà, secretari
actum|acte, acció; gesta; decret; acta oficial, diari oficial, memòria, informe
actus|impuls, moviment; actus (mesura de longitud: cent peus), mesura; acció oratòria, representació teatral; acció, acte
actutum|tot seguit, immediatament
aculeus|fibló, punxa; pulla; fibló, agulló, esperó
acumen|punta, cim, fibló; agudesa, penetració, subtilesa
acus|agulla
acutus|punxegut, esmolat, agut; punyent; penetrant, fi
ac|i, i també
adaequo|igualar, anivellar, equiparar; aconseguir
adamo|enamorar-se de, estimar, aspirar a
Adam|Adam
adapto|adaptar, ajustar
adcelero|apressar-se, accelerar, avançar
adclivis|que fa pujada, pendent, rost
adcresco|anar creixent, créixer;  afegir-se
addecet|convé, escau
addico|atorgar; declarar; ésser favorable
addisco|adquirir nous coneixements, aprendre
addo|afegir
adduco|1. portar cap a si, estirar 2.  portar, menar, conduir
adductus|comprimit ; sever
ademptio|privació, sostracció
adeo|tant ; adeo... ut + subj : tant ... que
adeps|greix
adequito|cavalcar
adfatim|prou i massa, abundamment
adfatus|mot, expressió; conversa
adfectio|1.  estat, disposició  2.  reacció, actitud  3.  sentiment, afecte
adfecto|emprendre, intentar, intentar de guanyar, esforçar-se per, aspirar a, agafar
adfectus|proveït;  disposat;  afeblit
adfero|portar
adficio|proveir, dotar, afectar
adfigo|subjectar, fixar
adfingo|1.  aplicar, afegir 2.  atribuir, imputar
adfinitas|afinitat, parentiu
adfirmatio|confirmació, seguretat
adfirmo|1.  confirmar, enfortir  2.  assegurar, prometre
adflatus|buf, inspiració
adflecto|moure, influir
adflicto|colpejar, danyar, maltractar
adfligo|llençar contra, tirar a terra, batre (adflictus, a, um : decaigut, abatut, afligit)
adflo|bufar, llençar l'alè sobre
adfluo|córrer, afluir; sobreeixir, abundar
adformido|tenir por
adfor|parlar a, adreçar-se a
adfrico|fregar, friccionar
adfundo|vessar, escampar
Adgandestrius|Adgandestri (cap dels cats, poble de la Germània)
adgero|portar, aportar; amuntegar, acumular
adgestus|transport
adgnosco|reconèixer
adgredior|avançar, apropar-se, assaltar, atacar
adgrego|ajuntar, associar
adguberno|governar
adhaereo|estar aferrat
adhaeresco|unir-se, enganxar-se
Adherbal|Adhèrbal (fill de Micipsa, rei dels númides)
adhibeo|1.  aplicar, prestar, aplicar, presentar  2.  admetre, afegir   3.  emprar, recórrer a  4.  fer acudir, convocar, convidar, designar, nomenar, tractar.
adhortor|exhortar, incitar, encoratjar
adhuc|fins ara, fins a aquest punt, encara ara
adicio|afegir; disparar
adigo|1.  empènyer, menar  2.  emmenar, forçar 3.  lligar, vincular
adimo|prendre, llevar, arrabassar, suprimir, impedir.
adipiscor|atènyer, obtenir
aditus|accés
adjaceo|jeure a la vora
adjectio|afegiment, augment
adjicio|1.  llençar  2.  afegir
adjudico|concedir, atribuir, adjudicar
adjumentum|ajuda, socors, assistència
adjunctio|apropament, unió, afinitat
adjungo|1.  unir, ajuntar 2.  afegir, annexar  3.  associar, relacionar
adjuro|afirmar amb jurament, jurar.
adjutorium|ajut, col·laboració
adjutor|ajudant, auxiliar, adjunt
adjuto|ajudar
adjutrix|ajudant, afavoridora
adjuvo|ajudar, socórrer
adlabor|lliscar
adlapsus|lliscada, atansament
adlevo|aixecar, alleujar, mitigar
adligo|lligar, subjectar
adlino|estendre sobre
adloquium|enraonament, conversa, xerrada, exhortació
adloquor|parlar a, arengar a, exhortar
adluo|mullar, banyar
adminiculum|suport
administratio|acompliment;  administració, execució, gestió, direcció
administro|governar, administrar, ajudar
admirabilis|meravellós, admirable
admirandus|digne d'admiració, admirable
admiratio|admiració, respecte
admirator|admirador
admiror|sorprendre's, admirar-se
admisceo|mesclar, barrejar, ajuntar
admitto|1. deixar entrar  2. donar accés, admetre, permetre
admodum|del tot, en gran mesura
admolior|maldar;  esforçar-se
admoneo|1. fer recordar 2. advertir, avisar 3.  amonestar 4.  recomanar
admonitus|evocació;  consell, advertiment
admoveo|1. posar prop, emmenar, acostar; emprar, fer apropar  2.  avançar, acostar, situar
admurmuratio|rumor
adnecto|unir, vincular
adnitor|recolçar-se, esforçar-se
adnoto|anotar, observar, indicar
adno|nedar cap a, anar nedant
adnuntio|anunciar
adnuo|fer senyals (especialment d'aprovació) amb el cap, consentir, assentir
adnuto|fer senyals (especialment d'aprovació) amb el cap
adoleo|fer cremar
adolescens|adolescent, jove
adolesco|créixer, fer-se gran
Adoneus|Adonis
adoptio|adopció
adoptivus|adoptiu
adopto|adoptar, prendre, escollir
adoratio|veneració, adoració
adoreus|de blat
adorior|atacar
adorno|disposar, embellir
adoro|adorar, implorar
adpendix|apèndix; aditament, suplement
adpeto|sortir a l'encontre, intentar agafar, desitjar, atacar, abordar, atreure's
!adplico|ajuntar, aplicar
adprecor|pregar, invocar
adprimo|estrènyer, prémer
adprono|inclinar endavant, abaixar
adpugno|escometre, atacar
adpulsus|1.  abordatge, accés, arribada, acostament
Adrana|Adrana (riu de la Germània)
adrepo|esmunyir-se
adrideo|riure, somriure, plaure
adrigo|posar dret, dreçar;  animar, excitar
adripio|agafar, apoderar-se de
adroganter|amb arrogància
adrogantia|arrogància, presumpció, insolència, altivesa; pertinàcia, obstinació
adrogo|atribuir-se, apropiar-se
adscribo|escriure a més a més, afegir (en un text)
adsectatio|acompanyament, suport, estudi.
adsectator|seguidor, partidari, company, deixeble, pretendent.
adsector|. - seguir continuament, ésser seguidor
adsensio|adhesió, assentiment
adsensus|assentiment, adhesió, aprovació
adsentior|estar d'acord
adsentio|estar d'acord
adsentor|aprovar continuament, assentir, afalagar, lloar
adsequor|1.  anar al darrere, encalçar  2.  arribar a, aconseguir
adservo|guardar, protegir
adseveratio|asseveració, afirmació seriosa
adsevero|parlar seriosament, afirmar, assegurar
adsideo|seure a la vora, acampar prop de, assistir, assessorar, assetjar
adsidue|assíduament, constantment, incessantment
adsiduitas|assiduïtat, presència constant, freqüentació, constància, tenacitat
adsiduo|constantment
adsiduus|assidu
adsigno|assignar, distribuir, adjudicar, imputar, confiar
adsimulo|reproduir, fingir
adsisto|situar-se prop de, resistir, aturar-se, defensar
adsoleo|acostumar (ut adsolet : com de costum)
adsono|ressonar, respondre (a una veu)
adsto|estar dret davant, romandre
adstrepo|ressonar, cridar
adstringo|lligar estretament, estrènyer, comprimir (adstrictus, a, um : lligat, estricte, dens, compacte)
adstupeo|sorprendre's (dat.)
adsuesco|acostumar-se, avesar-se
adsuetudo|costum
adsulto|venir saltant, saltar damunt, assaltar
adsultus|escomesa, atac
adsumo|prendre, agafar, sumar
adsum|ésser present, assistir, ajudar
adsurgo|aixecar-se, elevar-se, posar-se dret
adtendo|estendre, fixar-se bé
adtexo|teixir, enllaçar
adtingo|tocar, atènyer, referir-se a
adtollo|aixecar, alçar, elevar
adtraho|arrossegar, estirar amb força, atreure
adtrecto|tocar, manejar
adtribuo|atribuir
adulatio|carícia, afalac, reverència
adulator|afalagador, adulador
adulescens|jove, adolescent
adulescentia|joventut, adolescència
adulescentulus|jovenet, molt jove
adulor|afalagar, adular
adulo|afalagar, adular
adulterinus|impur, adulterat, falsificat, llicenciós, adúlter
adulterium|adulteri
adulter|adúlter
adultus|adult
adumbro|ombrejar
aduncus|corb, corbat, ganxut
adurgeo|apressar, perseguir
aduro|cremar superficialment
adusque|fins a (+ ac); completament
adveho|transportar
advena|estranger
advenio|arribar
adventicius|estranger
adventor|client, visitant
advento|apropar-se, arribar
adventus|arribada, vinguda
adversarius|enemic, rival
adversor|oposar-se
adversus2|enfront de
adversus|oposat ; aduersae res : adversitats, desgràcies
adverto|girar, posar atenció ; - animum : parar esment
advesperasco|(impersonal) es fa fosc, es fa vespre
advesperesco|(impersonnel) es fa fosc, es fa vespre
advocatus|assitent, conseller legal, advocat, defensor
advoco|convocar, cridar
advolo|apropar-se volant, precipitar-se
advolvo|fer rodar, se aduoluere o aduoluii : prostrar-se
advorsus|oposat (+ ac. : enfront de)
adytum|santuari
ad|cap a, fins a, prop de
Aebutia|Ebúcia
Aebutius|Ebuci (nom d'home)
aedes|casa, temple
aedificium|edifici
aedifico|construir, edificar
aedilis|edil
aedilitas|edilitat, funció dels edils
aedituus|curador, guardià d'un temple
Aegaeus|d'Egeu
Aegates|les Egates (illes de la costa de Sicília)
Aegeates|egeata, d'Ègae (a Eòlia)
aeger|malalt (aegrum, i, n. : malaltia)
Aegeum|mar Egeu
aegre|penosament, difícilment, de mal grat
aegritudo|malaltia, angoixa
aegroto|estar malalt
aegrotus|malalt, sofrent
Aegyptius|egipci
Aegyptus|Egipte
Aelia|Èlia
Aelius|Eli
Aemilianus|Emilià
Aemilia|Emília
Aemilius|Emili
aemulatio|desig d'emular, rivalitat, gelosia
aemulor|imitar, emular
aemulus|seguidor, èmul, rival
Aeneas|Eneas
aeneus|de coure, de bronze
aenus|de coure
Aeolia|Eòlia
aequabilis|igualable, estable
aequalis|igual en edat, de la mateixa condició
aequalitas|igualtat, exactitud
aequaliter|amb igualtat
aeque|igualment
aequinoctialis|equinoccial
aequinoctium|equinocci
aequiparatio|comparació
aequipero|igualar, comparar (rem ad rem : una cosa amb una altra)
aequitas|igualtat
aequoreus|marí, del mar
aequor|superfície plana, superfície del mar, mar
aequo|anivellar, aplanar, igualar
aequus|igual, equiparable (aequum est : convé) (ex aequo : del mateix nivell)
aerarium|tresor públic, erari
aeratus|cobert de bronze
aereus|de bronze, de coure
aerius|aeri
aerumna|tasca, treball, tribulació
aerumnosus|dissortat, turmentós
aer|aire
Aesapus|Esap (riu)
Aesculapius|Esculapi (déu de la medecina)
Aesernia|Esèrnia (ciutat del Samni)
Aeserninus|eserní, d'Esèrnia
Aesonius|d'Eson
Aesopus|Isop (fabulista grec)
aestas|estiu
aestifer|calorós
aestimatio|avaluació, estimació, valor, preu
aestimo|preuar, apreciar, jutjar, pensar, estimar
aestiva|pl. campament d'estiu
aestivus|de l'estiu, estival
aestuarium|estuari, llacuna, aiguamoll
aestumo|preuar, apreciar, jutjar, pensar, estimar
aestuosus|calorós
aestuo|bullir
aestus|calor, ardor, maregassa, agitació
aes|bronze ; moneda de coure o de bronze = as ; diners. (aes alienum : deutes)
aetas|1. anys de la vida 2.  edat  3.  joventut  4.  temps, època
aetatula|edat tendra, infantesa
aeternitas|eternitat
aeternus|etern
aetherius|celest
aether|cel
Aethiopia|Etiòpia
Aethiops|etíop
aethra|resplendor, brillantor (dels estels)
Aetna|Etna (volcà de Sicília)
Aetolia|Etòlia
aevum|època, eternitat, edat
affectatio|afectació, anhel
affinis|1. limítrof, veí  2.  propens a  3.  associat, parent
afflictus|abatut, afligit, decaigut
Afrania|Afrània (nom de dona)
Afranius|Afrani
Africanus|africà
Africa|Àfrica
africum|garbí (vent del sud-oest)
Africus|africà ; nom nt. : garbí (vent del sud-oest)
Agamemnon|Agamèmnon (cap dels grecs a la guerra de Troia)
agaso|palafrener, cavallerís
agedum|vinga, apa, d'acord
Agerinus|Agerí
ager|territori, contrada, camp
age|vinga!
aggero2|amuntegar, acumular;  aixecar, construir
agger|material de construcció, terraplè, terrassa, marge
agilis|lleuger, ràpid, àgil
agino|bellugar-se, remoure's
agitatio|activitat, agitació, moviment
agitator|conductor
agito|1. moure 2.  posar en moviment 3. bellugar, agitar, pertorbar, excitar  4. ocupar-se de, emprendre
agmen|exèrcit en marxa, formació
agna|ovella jove, anyella
agnellus|anyell petit
agninus|d'anyell
agnitio|coneixement, reconeixement
agnosco|reconèixer, comprendre
agnus|anyell
agon|lluita, competició. ac. s. agona
ago|1.  tirar endavant, fer anar, conduir, venir, guiar    2. fer, actuar, tractar, negociar
agrarius|agrari, del camp
agrestis|propi del camp, agrest, camperol, rústic, rude, inculte
agricola|conreador del camp, pagès, agricultor
Agrippa|Agripa
Agrippina|Agripina
aha|ah!
aheneus|de bronze, de coure
ahenus|de bronze, de coure
aio|afirmar; ait : diu
ais|tu dius
akoinoetoi|sense sentit comú
alacer|lleuger, viu
alacritas|vivesa, ardor, abrivament
alapa|donar una bufetada
alarius|auxiliar, de la cavalleria auxiliar
ala|ala, flanc (d'un exèrcit)
Albanus|Albà, d'Alba
Alba|Alba
albeo|ésser blanc
albico|tenir un color blanquinós
Albinus|Albí
Albis|Albis o Elba (riu de la Germània)
albor|blanc (de l'ou)
albulus|blanc
Albunea|Albúnea (font prop de Tíbur)
albus|blanc
Alcestis|Alcestis (esposa d'Admet que va acceptar baixar als inferns en comptes del seu marit)
alces|ant
Alcibiades|Alcibíades
aleatorius|del joc
aleator|jugador
alea|joc de daus, joc, atzar
aleo|jugador
ales|adj. : alat;  subst. :  ocell, auguri;  (poétique) au
Alexander|Alexandre
Alexandrea|Alexandria
Alexandria|Alexandria
Alexandrinus|alexandrí, d'Alexandria
alga|alga
algeo|tenir fred
algor|fred
alias|d'una altra manera, en un altre moment
alibi|en un altre lloc
alica|espelta
alienatio|cessió, allunyament, separació
alienigena|nascut en un altre país, estranger
alieno|alienar;  allunyar, transformar (alienatus,a, um : hostil, enemic)
alienus|1. d'un altre, estranger  2.  allunyat, inadequat, desfavorable
aliger|que té ales, alat
alimentum|aliments
alimonia|alimentació, nodriment
alioquin|nogensmenys
alioqui|altrament
alipilus|depilatori d'aixelles
alipta|massatgista, entrenador
aliptes|massatgista, entrenador
aliquamdiu|durant algun temps
aliquam|multum : una gran quantitat, força, bastant
aliquandiu|durant algun temps
aliquando|algun dia, alguna vegada
aliquantisper|durant algun temps
aliquanto|bastant, un poc
aliquantum|una quantitat considerable, una bona part
aliquantus|bastant gran, considerable
aliquis|1. pron. algú, alguna persona, qualcú 2. adj. algun, un o altre, qualque
aliqui|algun
aliquotiens|alguna vegada
aliquot|alguns, un cert nombre
aliquo|a algun lloc, vers a alguna part
Aliso|Alisó (fortalesa)
aliter|d'una altra manera
alius|altre, un altre
allium|all
Allobroges|els al·lòbroges (poble gal)
allocutio|al·locució, parlament
alludo|divertir-se, joguinejar
alluvies|avinguda d'aigua, desbordament
almus|vivificador, nutrici;  benèfic, maternal
alnus|vern
alo|1. nodrir, alimentar  2. fer crèixer  3. donar suport
Alpes|els Alps
Alpinus|dels Alps
altare|altar, ara
altar|altar, ara
altercatio|baralla, disputa
altercor|1.  disputar  2.  barallar-se   3.  altercar
alterno|fluctuar, alternar
alternus|alternatiu, altern, mutu
alteruter|un dels dos, l'un o l'altre
alter|un altre (de dos)
alte|alt, enlaire
altitudo|altura, alçària
altrinsecus|de l'altre costat, dels dos costats
altrix|nodrissa, dida
altrorsus|de l'altra banda
altum|alta mar, altura
altus|alt, profund, gran
alumentum|aliments
alumnus|criat, pujat, educat
alveus|gaveta, llit d'un riu
alvus|ventre, panxa, intestins
amabilis|digne d'ésser amat
amabo|et prego
amans|amant
amanter|amigablement, afectuosament
Amanus|l'Amà (muntanya situada entre Síria i Cilícia)
amaritudo|amargor, aspror
amarus|agre
amatorius|de l'amor
amator|enamorat, amant, llibertí
ambages|marrada, ambigüitat
Ambarri|els ambarres (regió lionesa)
ambedo|menjar
ambigo|disputar
ambigue|d'una manera ambigua
ambiguus|incert, variable, indecís, ambigu
Ambiorix|Ambíorix
ambio|donar voltes entorn, anar al voltant, sol·licitar
ambitiose|afalagadorament, ambiciosament
ambitiosus|pretenciós, afalagador (ambitiosus, i, m. : desitjós de glòria)
ambitio|1.  sol·licitació de vots 2.  ambició  3. pompa, ostentació
ambitus|suborn, moviment circular, volta, contorn
Ambrones|els ambrons (poble d'origen gal)
ambrosia|ambrosia (aliment dels déus)
ambulator|venedor ambulant
ambulo|caminar, anar, marxar
amburo|cremar a l'entorn, socarrar
amens|foll, boig, dement
amentia|follia, bogeria, demència
Amerinus|d'Amèria (ciutat d'Umbria)  Amerina, orum, n. : espècie de fruit)
amica|amiga, estimada
amicio|vestir, cobrir
amicitia|1.  amistat, afinitat  2. cercle d'amics; en plur. els amics  3.  amistat política, aliança, pau, concòrdia
amictus|cobertor, mantell, abillament
amiculum|mantell, capa
amicus2|amic (adj.)
amicus|amic (nom)
Amisia|Amísia (riu de la Germània)
amita|germana del pare, tia paterna
amitto|perdre
amnicus|de riu
amnis|riu, corrent
amoenitas|delícia, bellesa, amenitat
amoenus|agradable, deliciós, amè
amolior|apartar, allunyar
amolitus|apartat, allunyat
amomum|amom (planta aromàtica), perfum d'amom
amor|amor
amoveo|allunyar, apartar
amo|amar, estimar, tenir amor a
Amphion|Amfíon
amphistomus|amb dues entrades
amphitheatrum|amfiteatre
amphora|àmfora
amplector|1.  abraçar, envoltar  2.  agafar  3.  aprofitar  4.  afavorir a  5.  acollir de bon grat
amplecto|abraçar
amplexus|abraçada, carícia, estreta
ample|generosament, esplèndidament
amplifico|engrandir, acréixer, augmentar
amplio|augmentar, engrandir
ampliter|generosament
amplitudo|grandària, extensió
amplus|gran, important
amputo|tallar, amputar
Amulius|Amuli
anagnosta|esclau lector
anagnostes|esclau lector
anas|ànec
anceps|1.  de dos caps  2. doble 3. dubtós, ambigu, indecís
Anchisiades|fill d'Anquises (Eneas)
anchora|àncora
ancile|escut oval (caigut del cel sota el regnat de Numa : el rei, per evitar que fos furtat, en feu fabricar onze més d'iguals, tots els quals eren servats pels sacerdots salis)
ancillariolus|conquistador de criades
ancillaris|propi d'esclaves, servil
ancilla|serventa, esclava
ancillula|serventa jove
ancora|àncora
Ancus|Ancus
Andes|els andes (poble gal de l'actual Anjou)
Andocumborius|Andocumbori
Androclus|Androcle
Androgeus|Androgèu (fill de Minos)
androgynes|androgin, hermafrodita
Andromeda|Andròmeda
angelus|àngel
angiportus|pas estret, carreró
angor|angoixa, opressió, turment
ango|estrènyer, estrangular, estar angoixat, neguitejar
Angrivarii|els angrivaris (poble germànic)
anguis|serp
angulus|angle, racó
angustiae|congost, gorja;  escassetat;  situació crítica
angustus|estret, exigu
anhelitus|esbufec, bleix ; respiració ; alè
anhelo|esbufegar
anhelus|anhelós, fatigat
Anicetus|Anicet
anicula|vella petita
animadversio|cura, atenció, esment
animadverto|1. parar atenció, parar esment  2.  reconèixer, adonar-se de, observar  3.  blasmar, criticar, censurar, castigar, prendre mesures contra, punir
animadvorto|1. parar atenció, parar esment  2.  reconèixer, adonar-se de, observar  3.  blasmar, criticar, censurar, castigar, prendre mesures contra, punir
animalis|animat, vital
animal|ésser viu, animal
animator|que dóna vida, animador
anima|cor, ànima
animosus|coratjós, valent, animós
animo|animar, donar vida
animus|cor, temperament, ànim, esperit
Anio|l'Aniè (afluent del Tíber)
aniticula|ànec
Annaeus|Anneu
annales|pl. annals
Anna|Anna
Annia|Ànnia
Annibal|Anníbal
annitor|1. recolzar-se  2.  esforçar-se, maldar
Annius|Anni (nom d'home)
annona|provisió de blat
annon|o no ?
annosus|carregat d'anys
annoto|anotar, observar
annulus|anell
annuo|fer senyals (especialment d'aprovació) amb el cap, consentir, assentir
annus|any
annuus|de l'any, anyal
ansa|ansa, nansa ; ocasió
anser|oca
antarcticus|antàrtic
anteambulo|precursor, lacai
antea|abans
antecedo|anar davant, precedir
anteeo|1 - anar davant, marxar davant, precedir. - 2 - sobrepassar, avantatjar. - 3 - avançar, prevenir. - 4 - prevenir, pressentir.
antefero|portar davant, avançar-se, preferir
antefixus|clavat
antehabeo|preferir
antehac|abans d'ara, fins ara
Anteius|Anteu (nom d'home)
antelucanus|anterior al dia, matiner
antelucio|abans del dia
antemna|antena, verga, vela
antependulus|que penja per davant
antepono|posar davant, preferir a (+ dat.)
antequam|abans que, abans de
antevenio|venir abans, arribar primer
ante|davant de, abans de ; adv. davant, abans
Antias|d'Anci
antideo|+ Dat. : sobrepassar
antidotum|antídot, contraverí
Antiochenses|els antioquens, els habitants d'Antioquia
Antiochenus|d'Antíoc
Antiochia|Antioquia
Antiochus|Antioc
Antiopa|Antíope
Antiope|Antíope
antiquitas|temps antic, antiguitat;  vellesa
antiquitus|des de l'antiguitat, antigament
antiquo|votar contra, suprimir
antiquus|antic, vell
antistes|sacerdot o sacerdotessa principal, mestre
antisto|ultrapassar
Antius|Anci
Antonius|Antoni
antrum|antre, gruta, balma
Antyllius|Antil·li
anulus|anell, rínxol
anus|dona vella
anxius|1.ansiós, inquiet, turmentat  2.  vigilant  3.  penós
an|és que? ; an... an..., si... o bé
Aonius|aoni, d'Aònia (nom mític de Beòcia)
aorgesias|mot grec : paciència
apage|via!, aparta! : + Ac.; absolu : fora d'aquí,  apage sis : què dius ara!
Apenninus|l'Apenní, els Apennins
aperio|obrir, posar al descobert (apertus, a, um : 1 - descobert, obert; accessible, lliure. - 2 - manifest, évident; públic. - 3 - clar, intel·ligible. - 4 - franc, obert, lleial.)
aperte|obertament
aper|senglar
apex|àpex, punta, cima
Apion|Apió
apis|abella
apoculo|desaparèixer
Apollonidenses|les habitants d'Apol·lònia
Apollo|Apol·lo
Aponius|Aponi (nom d'home)
apparatus|preparatiu, ostentació, organització, equipament, abillaments, aparells, estris
appareo|1.  ésser visible, aparent (apparet = és evident) 2.  servir
apparo|preparar, estar disposat a
appellatio|apel·lació, recurs, denominació, nom
appellito|anomenar sovint
appello2|anomenar
appello|conduir, dirigir
Appenninus|l'Apenní, els Apennins
appetens|+ gen. àvid, avariciós
Appianus|Apià
Appius|Api
applaudo|picar contra, aplaudir
applicatio|inclinació, interès, vincle
applico|aplicar, adossar, dirigir, associar
appono|posar al costat, posar damunt
apprehendo|agafar, prendre
approbo|aprovar
appropinquo|apropar-se
Appuleia|Apuleia
Appuleius|Apuleu
apricus|assolellat, exposat al sol
Apronius|Aproni
Apr|d'abril
apto|adapter, attacher - preparar, disposar
aptus|lligat, apte
apud|prop de, a casa de
Apuleius|Apuleu
Apulia|Apúlia
Apulus|apuli, d'Apúlia (Apuli, orum, m.  : les Apuliens)
aput|+ ac. : prop de
Ap|abreviatura de Api
aquaeductus|aqüeducte
aqua|aigua
aquila|àguila
Aquileia|Aquileia (ciutat d'Ístria)
aquilifer|aquilífer (portaestendard de la legió)
Aquilius|Aquili
aquilo|aquiló, vent del nord, nord
aquilus|bru
Aquinum|Aquí (ciutat del Laci)
Aquitania|Aquitània
Aquitanus|l'aquità
aquosus|aigualós, humid
aranea|aranya, teranyina
araneus|d'aranya
Arar|Àrar o Saona (riu de la Gàl·lia)
arator|llaurador, agricultor
aratrum|arada
Arausio|Arausi (ciutat de la Gàl·lia Narbonense, avui Orange)
ara|altar, ara
arbiter|testimoni, àrbitre
arbitrarius|arbitrari, voluntari
arbitratus|arbitri, poder, decisió
arbitrium|poder, gust
arbitror|1.  observar  2.  pensar, jutjar (arbitro, as, are : arcaic)
arboreus|d'arbre ; semblant a un arbre
arbor|arbre
arbuteus|d'arboç
Arcadia|Arcàdia (regió de Grècia)
arcanum|secret
arcanus|secret
Arcas|arcadi (d'Arcàdia, regió de Grècia)
arca|cofre, caixa
arceo|contenir, retenir, impedir
arcesso|1. fer venir, cridar (arcessitus, a, um : provocat, poc natural) 2. citar a judici, acusar
Archelaus|Arquelau
archetypus|original, autògraf
Archimedes|Arquimedes
archipirata|capità dels pirates
architectus|arquitecte
arcticus|àrtic
arctous|del nord
arctus|l'Óssa (en plural l'Óssa Major i Menor)
arcula|caixa petita, cofret, arqueta ( per a les joies, cosmètics, etc.)
arcus|arc
ardalio|entremetedor, manefla
Ardeates|els ardeatins, els habitants d'Àrdea
Ardea|Àrdea (ciutat dels Rútuls)
ardeo|cremar (ardens, entis : brillant, replendent, ardent)
ardesco|inflamar-se, prendre foc
ardor|foc, incendi, ardor, passió
Arduenna|Ardenna (bosc de la Gàl·lia, avui Ardennes)
arduus|rost, escarpat, difícil
area|lloc pla, era (per a batre les messes), plaça pública, carrera, vestíbul
arena|arena, sorra
arens|assecat, eixut
Arethusa|Aretusa
Areus|de l'Areòpag
argentaria|mina d'argent, casa de canvi, banc
argenteus|d'argent, de plata
argentum|argent, moneda d'argent, argenteria
argilla|argila
Argivus|d'Argos, argiu, grec (Argiui, orum : els Argius, els grecs)
Argolicus|argiu, grec
Argonauta|Argonauta
argumentum|1. argument, prova   2.  matèria, tema
arguo|demostrar, provar, acusar
Argus|Argos (heroi amb cent ulls, transformat en paó)
argutiae|subtilesa
arguto|repetir sense parar, xerrar, garlar
argutus|expressiu, viu, sagaç
argyranchen|mal d'argent a la gorja (hapax creat per Aulus Gel·li)  (mot grec)
Argyrippus|argírip
Ariadna|Ariadna
Ariarathes|Ariarates (rei de Capadòcia)
aridum|terra ferma
aridus|sec, eixut, àrid, flac, pobre
aries|moltó; ariet (màquina de guerra)
arietinus|de moltó
arieto|xocar, topar
Ariobarzanes|Ariobarzanes (rei de Capadòcia)
Arion|Aríon
Ariovistus|Ariovist (rei germànic)
Ario|Aríon
Aristarchus|Aristarc
arista|aresta, espiga de blat, espiga
Aristippus|Aristip
Aristodemus|Aristodem
Aristonicus|Aristonic, rei de Pèrgam
Aristophanes|Aristòfanes (comediògraf atenès)
Aristoteles|Aristòtil (filòsof grec)
Aristoxenus|Aristoxen
armamentarium|arsenal
armamentum|estris, utensilis
armarium|armari, llibreria
armatura|tropa (-leuis = tropes lleugeres)
armatus|armat, armada
arma|armes
Armenia|Armènia
Armenius|armeni
armentum|arment, ramat
armiger|portador d'armes
armilla|braçalet
armillum|atuell (per a vi) (ad armillum redire : tornar a la mateixa passada)
Arminius|Armini
armo|armar, fortificar
Arnus|l'Arn (riu d'Etrúria)
aroma|substància aromàtica, espècia
aro|llaurar, cultivar, conrear
Arpinas|Arpí (ciutat del Laci, pàtria de Ciceró)
Arpineius|d'Arpí
Arpinum|Arpí (població des Volscos)
Arpus|Arp (nom d'home)
Arretinus|d'Areti. En pl.: Aretini, orum, m. : els arretins, els habitants d'Arreti.
Arretium|Arreti (ciutat d'Etrúria, avui Arezzo)
Arrionilla|Arrionil·la
Arrius|Arri
Arruns|Arrunt (fill de Tarquini el Superb)
Arruntius|Arrunti
Arsacidae|els Arsàcides (descendents d'Àrsaces, rei dels parts)
ars|1. traça, habilitat  2. ofici, professió  3.  coneixement tècnic, art
Artabanus|Artàban (rei dels parts)
Artavasdes|Artavasdes (rei d'Armènia)
Artaxata|Artàxata (capital d'Armènia)
Artaxias|Artàxias (rei d'Armènia)
Artaxia|Artàxias (rei d'Armènia)
arte|estretament
articularis|articular (- morbus : reumatisme, artritis)
articulus|juntura, articulació, subdivisió
artifex|artesà, artista
artificium|art, treball artístic
Artotrogus|Artotrog (rosegador de pa), nom d'un paràsit de Plaute
artus2|membres, articulació, cos
artus|estret, tancat
Arulenus|Arulè
arundo|canya
aruspex|harúspex
arvalis|relatiu a les terres conreades; arval (especialment els germans arvals, col·legi de dotze sacedots que feien ofrenes anuals a la deesa Dia per a propiciar la collita)
Arvernus|Arvern
arvum|terra, camp, sembrats
arx|ciutadella
ascalpo|ratllar
Ascanius|Ascani = Iulus, fill d'Eneas
ascendibilis|que fa possible l'escalada
ascendo|pujar, enfilar-se
ascensibilis|ascendent
ascia|doladora, destral, aixa
ascio|admetre, rebre
ascisco|atreure's, associar, rebre, adoptar
Asculanus|habitant d'Àscul (ciutat del Picè)
Asculum|Àscul (ciutat del Picè)
Asdrubal|Asdrúbal
asella|somera petita
asellus|ase, asenet
Asia|àsia
asinalis|d'ase
asinarius|d'ase (asinarius, i, m. : somerer)
asina|Àsina
asininus|d'ase
Asinius|Asini
asinus|ase
aspargo|escampar, difondre, espargir
aspecto|mirar atentament
aspectus|1.  esguard, mirada  2.  vista  3.  expressió, aspecte, aparença
aspere|adv. : rudement, amb aspreses, durament, severament
aspergo|espargir, ruixar
asperitas|aspror
aspernor|rebutjar, menysprear, refusar
asperno|rebutjar
aspero|tornar aspre, rugós;  agusar, irritar
aspersio|ruixada, aspersió
asper|sever, aspre
aspicio|mirar, examinar, considerar, veure
aspiro|bufar, exhalar perfum, perfumar, inspirar, afavorir, pretendre
Asprenas|Asprenas (nom d'home)
assero|agafar, afirmar
asservate|amb passió
asser|estaca
assilio|saltar damunt, escometre
asso|rostir
assuefacio|habituar
assula|estella, esberla, ascla
assum|rostit
assus|rostit, brasejat; sec
Astraea|Astrea (divinitat de la justícia)
astrologus|astrònom, astròleg
astrum|astre, estel
astruo|construir;  afegir, amuntegar, ajuntar
astus|astúcia, estratagema
astutia|astúcia, estratagena
ast|si per altra banda, aleshores, però
asylum|refugi
as|as (moneda)
Ateius|Ateu (nom d'home)
ater|negre. uinum atrum, vi negre
Athenae|Atenes
Atheniensis|atenès
Athenodorus|Atenodor
Athesis|l'Àtesis o Àdige (riu del nord d'Itàlia)
athleta|atleta
athleticus|d'atleta, atlètic
Atilius|Atili
Atinius|d'Atini (lex Atinia)
atque|i, i també
atquin|ara bé, tot i això, com sigui que
atqui|tot i això, ara bé
atramentum|tinta
Atrebates|els atrèbats (poble belga)
Atrida|fill d'Atreu (Agamèmnon o Menelau)
atriensis|administrador
atrium|saló (a l'entrada de la domus),  sala (dels monuments públics).
atrocitas|atrocitat, barbàrie, violència
atrociter|violentament, cruelment,  durament, feroçment
atrotus|invulnerable
atrox|espantós, terrible
Attalicus|d'Àtal
Attalus|Àtal (rei de Pèrgam)
attente|atentament, acuradament
attentus|atent
attero|refregar, desgastar per frotament, gastar, arruinar
Atticus|Àtic
attiguus|veí
attineo|tenir, detenir, estendre's;  attinet : importa
Attius|Ati
attonitus|llampferit ; estupefacte
Attus|Ati
at|però
auceps|caçador d'ocells
auctionarius|de les subhastes (-tabula : llista de béns a subhastar)
auctio|venda pública, subhasta
auctoritas|dret de possessió, prestigi, autoritat, decret (del senat), decisió
auctoro|llogar-se
auctor|1.  garant d'una venda  2.  font  3.  model, exemple  4.  autor, informador
auctus|creixement, augment
aucupium|captura d'ocells, caça
aucupor|anar a caçar ocells, capturar, estar a l'aguait
audacia|1 - audàcia, valentia, coratge. - 2 - gosadia, atreviment.
audaciter|coratjosament
audacter|coratjosament, audaçment
audax|coratjós, atrevit, audaç
audeo|gosar, atrevir-se a
audientia|atenció
audio|1.  oir  2.  sentir, escoltar 3. rebre ensenyament 4.  bene, male audire : tenir bona, mala fama
auditorium|1. sala de lectura, auditori  2. reunió d'oients
auditus|facultat d'oir, so, soroll
aufero|emportar-se
Aufidienus|Aufidiè (nom d'home)
Aufidus|Àufid (vent)
aufugio|escapar-se
augeo|augmentar, fer crèixer, enriquir
augesco|crèixer, engrandir-se
augurale|augural (lloc vora la tenda del general on es prenien els auspicis)
auguratus|dignitat d'àugur, funció d'àugur
augurium|auguri, predicció
auguror|predir, anunciar, presagiar
augur|àugur
Augustalis|d'August, augustal
Augusta|Augusta
Augustus2|August
augustus|venerable, majestuós
aulaeum|teló (del teatre)
aula|1.  pati (d'una casa), palau, cort d'un príncep  2.  olla 3.  flauta
Aulis|Àulide (port de la Beòcia)
aulula|olla petita
Aulus|Aule
auratus|d'or, daurat
aura|aura, oreig, vent, aire
Aurelius|Aureli
aureolus|daurat, preciós
aureus|d'or
auricula|orella petita
aurifer|que conté or
aurifex|orfebre
auriga|conductor de carros, auriga
aurigo|conduir un carro
auris|orella
aurora|aurora, alba, orient (Aurora,ae, f. : Aurora (esposa de Titó)
aurum|or
ausculor|abraçar
auscultatus|escolta
ausculto|escoltar
Ausonius|ausoni, romà, itàlic
auspex|àuspex
auspicium|auspici
auspico|fer un auspici  (auspicor, ari : fer un auspici, començar)
auster|sud, migjorn ; Auster, tri : vent del sud, Austre
ausum|acte de valor, crim, empresa
autem|per altra banda, però, en canvi, doncs -
automatum|autòmat, mecanisme automàtic, moviment automàtic
autumno|portar la tardor, ésser tardorenc
autumnus|tardor
autumo|dir, afirmar
aut|o, o bé
auxiliaris|socorredor (auxiliaris, is : soldat de les tropes auxiliars)
auxiliarius|que presta auxili, socorredor
auxilior|ajudar, prestar socors;  auxiliar, guarir
auxilium|ajut, socors (auxilia, orum : les tropes auxiliars)
avaritia|cobejança, avarícia
avarus|avar
aveho|emportar-se, transportar (en passiva : anar-se'n, retirar-se)
avello|arrencar
avena|avena, flauta
Aventinum|Aventí (turó de Roma)
Aventinus|de l'Aventí (turó de Roma)
Avernus|de l'Avern, dels inferns
aversor|apartar-se
aversus|apartat, hostil, desfavorable
averto|1 - desviar, canviar de direcció. - 2 - allunyar, foragitar, apartar. - 3 - apropiar-se de, emportar-se, sostreure. - 4 - fer fugir, posar en fuga. - 5 - enemistar.
ave|salut !
avia|àvia
aviditas|deler, avarícia
avidus|delerós, àvid
avis|ocell
avitus|ancestral, dels avis
avium|lloc inaccessible
avius|impraticable, inaccessible;  errant, extraviat
avocatio|distracció, diversió
avoco|fer venir, fer tornar
avolo|anar-se'n volant, sortir volant
avunculus|m. : oncle matern
avus|avi, avantpassat
axiculus|eix petit
axis|eix, carro, eix del cel
Axona|Àxona o Aisne (riu de la Gàl·lia belga)
a|+ Abl. : a partir de, amb un verb passiu = per
babae|Oh ! Ah !
Babylonius|babiloni
baca|baia, oliva
bacca|baia, fruit
bacchabundus|disbauxat
Bacchanalia|Bacanals (festes de Bacus)
Baccha|Bacant
Bacchis|Bàquide (nom de dona)
bacchor|ésser poseït per Bacus, celebrar bacanals (participi present = les Bacants)
Bacchus|Bacus
bacciballum|tros de dona
Bactrianus|bactrià
baculus|bastó
badizo|caminar
Baebius|Bebi
Bagrada|Bàgrada (ciutat d'Àfrica)
Baiae|Baies (ciutat de la Campània), termes
Baianus|de Baies (ciutat de la Campània)
balatro|pallasso, bufó
balbe|de manera farfallosa, confusament
Balbus2|Balb
balbus|tartamut
balbutio|quequejar, balbotejar
Balearicus|balear, baleàric
balineum|bany
ballista|balista
balneae|banys, establiment de banys
balneum|banys (sing. privats ; plural públics)
balsamum|bàlsam, ungüent balsàmic
balteus|cenyidor
barbaricus|bàrbar
barbarismus|barbarisme
barbarus|bàrbar, estranger
barbatus|barbut
barba|barba
barbitium|barba, barbeta
bardus|bard
Bargates|Bargates
basiatio|besada, bes
basio|besar, petonejar
basis|base, basament
basium|bes, petó
Bastarnae|els bastarnes (poble de la Dàcia)
Batavus|batau (individu d'un pople germànic)
Bathyllus|Batil (pantomim favorit de Mecenas)
batioca|batíoca (mena de copa)
Battus|Batus (nom del fundador de Cirene)
Bauli|Baules (vila de la Campània)
Baulus|Baules (vila de la Campània)
baxea|bàxea (sandàlia de materia vegetal)
beatitudo|felicitat, benaurança
beatus|feliç, benaurat
Belga|belga
Belgium|Bèlgica
Belides|les Danaides (nétes de Belus)
bellaria|llaminadures, rebosteria
bellarium|llaminadures, rebosteria
bellator|guerrer, lluitador, combatent
belle|bellament
bellicosus|bel·licós, guerrer
bellicus|bèl·lic, guerrer
belligero|batallar, fer la guerra
belliger|guerrer, bel·licós
Bellovaci|els bel·lovacs (poble de la Bèlgica)
Bellovacus|el bel·lovac (individu d'un poble de la Bèlgica)
bello|fer la guerra, lluitar, combatre
bellua|bèstia, animal
bellule|bellament
bellum|guerra
bellus|bell, bonic
belua|bèstia, animal
benedice|amb bones paraules
benedico|parlar bé de, lloar
beneficium|1.  favor, servei, benefici  2.  privilegi
benevolens|benvolent, benvolgut
benevolentia|bona voluntat, benevolència
benevolus|benèvol, benvolent, amic
bene|bé
benigne|fer bé, tractar bé a algú.
benignitas|1 - benignitat, benvolença, amabilitat. - 2 - generositat, liberalitat.
benivolentia|bona voluntat, benevolència
benivole|amb bona voluntat
benivolus|benèvol, benvolent, amic
beo|fer feliç, complaure, alegrar, afavorir, dotar
bestiarius|bestiari (gladiador)
bestia|bèstia, animal
bestiola|animal petit, insecte
bes|2/3 de qualsevol enter
biberarius|venedor de begudes
bibo|beure
bibulus|bevedor, aigualós, esponjós.
biceps|de dos caps
bidens|de dues dents, de dues puntes
biduanus|que dura dos dies
biduum|període de dos dies
biennium|període de dos anys, bienni
bifer|de dues collites
biforis|de dos forats, de dos batents
biformis|biforme
bifurcum|bifurcació
biga|biga (carro de dos cavalls)
bijugis|junyit a un tronc de dos cavalls
bilis|bilis, ira
bini|dos, dos cada vegada, doble
bipertito|en dues parts
bipes|de dos peus o potes, bípede
biremis|bireme
bis|dues vegades
Bithynia|Bitínia (regió de l'Àsia Menor)
Bithynus|bitini, habitant Bitínia (regió de l'Àsia Menor)
Bituriges|els bitúriges (poble gal)
Blaesus|Blesus (cognom de família)
blande|dolçament
blandimentum|afalac
blandior|afalagar, adular
blanditer|dolçament
blanditia|afalac, encant
blandus|falaguer, afalagador, encantador, suau, dolç, tendre
blatta|panerola ;  porpra fosca
Blossius|Blossi (nom de família)
boarius|de bous, boví ; forum - : mercat dels bous a Roma, a l'oest del Palatí
bobilis|de bous, boví
Bocchus|Bocus (rei de Mauritània)
Boeotia|Beòcia (regió de Grècia)
Boiorix|Boiòrix
Bolanus|habitant de Bola (vila del Laci)
Bola|Bola (vila del Laci)
boletus|bolet
bolus|cop, tirada (de daus), guany
bombus|brunzit (especialment d'abelles), remor
bonitas|bontat, bona qualitat
bonus|bo (bonus, i : home honest - bona, orum : béns)
boo|cridar, baladrejar, bramular
Boreas|bòreas (vent del nord)
Bosphoranus|del Bòsfor
Bosphorus|el Bòsfor (estret)
bos|bou
botularius|venedor d'embutits
bovile|estable de bous
Bovillae|Bovil·les (ciutat del Laci)
bracatus|vestit amb calçons, de la Gàl·lia del nord
bracchialis|del braç
bracchium|braç
brachium|braç
breviculus|curt
brevis|curt (espai o temps)
brevitas|curtedat, brevetat
breviter|breument
brevi|breument
Briareus|Briareu (gegant de cent braços)
Britannia|Britània
Britannicus2|Britannicus
Britannicus|britànic, brità (Britannicus, i, m. : Britànic)
Bructerus|el brúcter (individu d'un poble germànic)
brumalis|del solstici d'hivern
bruma|solstici d'hivern, fred, hivern
Brundisinus|de Brundisi (ciutat i port de Calàbria)
Brundisium|Brundisi (ciutat i port de Calàbria)
Brundusium|Brundisi (ciutat i port de Calàbria)
Bruttiani|els brutians (poble de Calàbria)
Bruttius|del Bruti (regió de Calàbria)
Brutus2|Brutus (cognom de família)
brutus|brut, greu, pesat, irracional
bubo|duc, brúfol.
bubulcus|bover, vaquer
bubulus|de bou
bucca|boca ; metafòricament : bocí, forat
bucco|Bucó (nom d'home)
buccula|boca petita;  galtera (d'un casc), banda
bucinator|tocador de corn, trompeter
bucino|tocar la trompeta
Buculeius|Buculei
bulla|bombolla, bufoga, bola, butlla (medalló d'or amb un amulet que els romans lliures duien al coll fins a la majoria d'edat)
Burrus|Burrus (cognom de família)
bustum|- 1 - pira, foguera. - 2 - tomba, sepulcre, túmul. - 3 - despulles. - 4 - ruïna.
buthysia|sacrifici de bous
buxum|boix
buxus|boix
Byrsa|Birsa (ciutadella de Cartago)
caballus|cavall
cachinnus|riure sorollós, riallada
cacumen|punta, extremitat
cadaver|cadàver
Cadmeus|de Cadmos (fundador mític de Tebes), cadmeu
cado|caure
caducus|caduc, caigut, feble
cadus|gerra, bota
Caecilius|Cecili
Caecina|Cecina
caecitas|ceguesa
caeco|cegar, encegar
Caecubum|Cècub (famós vi del Laci)
caecus|cec
caedes|matança, mortaldat
caedo|abatre, matar
caelamen|gravat, relleu
caelestis|celest, del cel
caeles|celest (caelites, um, m. : els habitants del cel, els déus)
Caelianus|de Celi (nom de família)
caelibatus|celibat
caelicola|habitant del cel
Caelius|1. Celi (turó de Roma) 2. Celi (nom de família)
caelo|cisellar, gravar
caelum|cel, firmament
caementum|ciment, morter
caeno|sopar
caenum|llot, tarquim, fem
Caeparius|Cepari (nom d'home)
Caepio|Cepió (nom de família).
caerimonia|veneració, culte
caeruleus|blau, blau fosc
caerulus|blau, blau fosc
caesaries|cabellera
Caesar|Cèsar (cognom d'una família i posteriorment títol de l'emperador)
Caesia|Cèsia (nom d'un bosc de Germània)
caesim|de cop
caesius|gris-verd, verdós
Caesonia|Cesònia (nom de dona)
caespes|gleva, gespa
caestus|cest (mena de guant de pugilat)
Caetronius|Cetroni (nom d'home)
Caieta|Caieta (nom de la dida d'Eneas i d'una  ciutat i port del Laci)
Caius|Gai (prenom d'home, especialment de l'emperador Calígula)
Calagurritanus|habitant de Calagurris (ciutat de la Tarraconense)
Calais|Calaïs (nom d'un jove)
calamarius|de plomes, de canya
calamitas|ruïna, desastre, calamitat
calamitosus|danyós, desastrós, calamitós
calamus|canya, càlam, ploma
calcar|esperó
calceo|calçar
calceus|sabata, calçat
Calchas|Calcant (endeví grec a la guerra de Troia)
calciamentum|sabata, calçat
calcio|calçar
calco|trepitjar, recórrer
calculus|pedreta
Caledonius|caledoni, de Caledònia (actual Escòcia)
Calenum|Cales (ciutat de la Campània)
Calenus|Calè
caleo|estar calent
calidus|calent
caligo2|obscuritat
caligo|estar obscur
Caligula|Calígula (emperador romà)
calix|copa, vas, calze
calleo|encallir-se
calliditas|habilitat, traça, perícia
callidus|hàbil, destre
Callinicus|Cal·línic
Callistratus|Cal·lístrat
callum|pell dura, durícia
calor|calor;  ardor, passió
calo|criat, assistent
Calpurnius|Calpurni (nom de família)
calumnia|calúmnia, acusació falsa
calumnior|fer una acusació calumniosa
Calusidius|Calusidi (nom d'home)
calvaria|calaveres
calvus|calb
calx|taló ; calç, argamassa
Calypso|Calipso (nimfa)
camelus|camell o dromedari
camera|volta, sostre, barca
Camertes|camerts, habitants de Camerí (ciutat d'Umbria)
Camilla|Camil·la (heroïna aliada de TUrn)
Camillus|Camil (nom de família)
caminus|forn, xemeneia, llar
Campania|Campània (regió itàlica)
Campanus|campà, de la Campània
campester|de la plana, campestre, camperol
campus|camp, plana (Campus, i, m. : el camp de Mart)
canalis|canal
cancer|cranc;  Cancer;  calor tòrrida;  càncer
candelabrum|canelobre
candela|candela
candeo|brillar, lluir, ésser blanc
candico|blanquejar, tornar-se blanc
candidatus|candidat
candidus|blanc
candor|claror
caneo|ésser blanc
canesco|tornar-se blanc
Caninius|Canini (nom de família)
caninus|de gos, caní
canis|gos
canities|blancor (dels cabells, de la barba), vellesa
Cannae|Cannes (ciutat de l'Apúlia)
Canopus|Canop (ciutat del Baix Egipte)
canorus|sonor, melodiós
cano|1.  cantar, ressonar, entonar  2.  predir, profetitzar  3.  tocar un instrument musical
cantabundus|cantant
cantamen|encant, encanteri
cantatio|cant
cantator|cantor, músic
cantatrix|que usa d'encanteri, màgica
cantharus|copa, bol (amb nanses)
canticum|monòdia, cant
cantio|cant, cançó, encanteri
cantito|cantar sovint
cantiuncula|cançoneta
canto|cantar
cantus|cant, poema
canus|blanc (especialment com a senyal de vellesa)
capax|espaiós, ample, extens
capella|cabra
caper|boc
capesso|prendre (se - : fer cap a)
capillatus|de cabells llargs, cabellut
capillus|cabells
capio|agafar, prendre
capitalis|capital, mortal
capital|crim capital
capitatus|que té un cap
Capitolinus|capitolí, del Capitoli
Capitolium|Capitoli (turó de Roma)
Capito|Capitó (nom de família)
Cappadocia|Capadòcia (regió de l'Àsia Menor)
capra|cabra
caprinus|de cabra, de boc
Capsa|Capsa (ciutat d'Àfrica)
captatio|recerca, captació
captivus|presoner, captiu
capto|1 - intentar agafar, mirar de tocar. - 2 - capturar, cercar, buscar, mirar de. - 3 - seduir, captar - 4 - intentar, esperar, aprofitar
Capua|Càpua (ciutat de la Campània)
capularis|bo per a ficar dins el taüt
capulus|pom, maneta, puny (d'una espasa)
caput|1.  cap  2.  extremitat  3.  persona  4.  vida  5.  capital
Capys|Capis (un dels companys d'Eneas)
carbasus|carbasa, orum)
carbo|carbó
carcer|presó, càrcer
carcinoma|càncer
cardo|eix, regió, punt cardinal, cardo
careo|mancar de, estar lliure de
carina|carena, quilla, vaixell
caritas|amor
carmen|poema, cant
carnarium|carner (rebost per a la carn)
carnifex|botxí
carnificina|ofici de botxí, tortura
carnosus|cobert de carn, carnós
carnufex|botxí
Carnutes|els carnuts (poble gal)
caro|carn, greix, cos
carpentum|carro, carruatge
carpo|collir, arrencar, fruir, afeblir
Carrae|Carres (ciutat de l'Àsia Menor)
carrus|carro
Carseoli|Carseoli (ciutat del Laci)
Carthaginiensis|cartaginès
Carthago|Cartago
carus|estimat
Carvilius|Carvili (nom de família)
caryotis|dàtil
casa|cabana, barraca
Casca|Casca (nom de família)
caseum|formatge
caseus|formatge
Casina|Càsina (títol d'una comèdia de Plaute)
Casius|del mont Cassius (Síria o Egipte)
Cassandra|Cassandra (filla de Priam)
cassia|Càssia
Cassiopa|Cassíope (ciutat de l'illa de Còrcira o Corfú)
Cassiopeia|Cassíope (ciutat de l'illa de Còrcira o Corfú)
cassis|casc
Cassius|Cassi (nom de família)
Cassivellaunus|Cassivel·laune (nom d'home)
cassus|buit, va, inútil (in cassum : debades, inútilment)
Castalius|de la font Castàlia (font de Delfos consagrada a les Muses)
castellum|castell, fortí
caste|honradament, honestament, religiosament
Casticus|Càstic
castigatio|blasme, càstig
castigo|blasmar, reprendre; castigar, punir; reprimir
castimonia|castedat
castitas|puresa, honestedat
castor|castor
castra|campament militar
castrensis|del campament, de l'exèrcit
castus|1.  pur, íntegre, virtuós  2. cast  3. pietós, religiós, sant (Castus, i, m. : Cast)
casus|sort, desgràcia, caiguda
Catacecaumene|terra cremada
Catamitus|Ganimedes
cataplasma|cataplasma
catasta|cadafal
catellus|gosset
catenarius|encadenat
catenatus|encadenat
catena|cadena
caterva|multitud, colla, munió
cathedralitius|afeminat
Catilina|Catilina (nom de família)
Cato|Cató (nom de família)
Catualda|Catualda (germànic)
Catullus|Catul (cognom de família, poeta romà)
catulus|gosset (Catulus, i, m. : Catul)
catus|Catus (cognom de família)
Caucasus|Caucas (serralada)
cauda|cua
Caudinus|de Caudi, caudí (les Forques Caudines)
Caunus|Caune (ciutat de Cària)
caupona|hostalera, hostal
caupo|hostaler
causarius|malat, feble, invàlid
causa|causa, motiu;  judici, procés judicial; + gen. : per
causidicus|advocat (pejoratiu)
causor|pretextar
caussa|causa, motiu;  judici, procés judicial; + gen. : per
cautela|precaució, cautela
cautes|roca, escull
caute|amb precaució, prudentment
cautio|precaució, garantia
Cavarinus|Cavarí
cavea|graderia, cavitat
caveo|estar atent, anar amb compte (cautus, a, um : segur, caut, astut, circumspecte)
caverna|caverna, cavitat
cavillator|graciós, divertit, crític
cavillor|plasentejar, fer broma, burlar-se de;  usar de sofismes
cavo|excavar
cavus|buit, còncau
Cecropida|descendent de Cècrops (rei d'Atenes)
Cecropides|descendent de Cècrops (rei d'Atenes)
Cecropius|de Cècrops (rei d'Atenes)
cedo|dóna, porta, vinga, digues, parla
Celaeno|Celeno (una de les Harpies)
celeber|freqüentat, concorregut, divulgat, conegut, notari
celebratio|celebració
celebritas|freqüentació, concurrència
celebro|freqüentar, practicar (arts), celebrar, festejar
Celenderis|Celenderis (ciutat de Cilícia)
celere|ràpidament
celeritas|celeritat, rapidesa
celeriter|ràpidament
celero|apressar-se, accelerar, afanyar-se;  actuar ràpidament
celer|ràpid
celia|cervesa (d'Hispània)
cella|rebost, graner, magatzem, cambra
celo|amagar
celsus|alt, enlairat, elevat
Celta|celta
Celtiberi|els celtibers (poble d'Hispània)
Cenabensis|de Cènab (ciutat de la Gàl·lia, avui Orléans)
Cenabum|Cènab (ciutat de la Gàl·lia, avui Orléans)
cenaculum|menjador, pis superior
cenaticus|de sopar
cenatio|menjador
cenatorius|de sopar (cenatorium, i, n. : menjador - cenatoria, orum, n. : vestits de sopar)
cena|sopar, àpat principal
cenito|soler sopar
ceno|sopar
censeo|estimar, pensar, decidir, fer el cens
Censorinus|Censorí
censorius|del censor
censor|censor
censura|censura, càrrec del censor
census|cens, registre
Centaurus|centaure (ésser mític)
centenus|gral. pl. : cent cada vegada, cent
centesima|centè (impost)
centiens|cent vegades
centies|cent vegades (- sestertium : deu milions de sestercis)
Centumgeminus|cèntuple
centumvir|centumvirs
centum|cent
centuria|centúria
centurionatus|càrrec de centurió,  revista de centurions
centurio|centurió
cenula|soparet
Cephisos|Cefis (riu de Grècia)
Cephisus|Cefis (riu de Grècia)
cera|cera
Cerberus|Cèrber (gos dels inferns)
Cercina|Cercina (illa de la costa d'Àfrica)
Cerealis|de Ceres (deessa de l'agricultura)
cerebellum|cervell
cerebrum|cervell
Ceres|Ceres (deessa de l'agricultura)
cereus|de cera, ceri
Cerialis|de Ceres (deessa de l'agricultura)
cerno|distingir, comprendre, decidir
cernuo|caure de cap
Cerrinius|Cerrini
certamen|combat, lluita, competició
certatim|a qui pot més, en competència
certe|ben cert, realment
certo2|certament, sens dubte
certo|combatre, lluitar
certus|cert, segur, fixat
cerussa|cerussa, blanquet
cerva|cérvola
cervical|coixí
cervinus|de cèrvol
cervix|bescoll, clatell
cervus|cérvol
cespes|gleva, terrós amb herba, gespa
cessio|cessió (terme jurídic)
cesso|trigar, tardar, estar en repòs, no fer res
ceteri|els altres
ceterum|quant a la resta, tanmateix
Cethegus|Ceteg (cognom de família)
cetus|cetaci
ceu|com, així com
Chaerea|Quèrea
Chalcidicus|calcídic, de Calquis (Eubea)
Chaldaei|els caldeus
chaos|caos
Chariovalda|Cariovalda (un batau)
Charon|Caront (barquer dels inferns)
charta|full de papir, paper, escrit
Charybdis|Caribdis (remolí de l'estret de Messina)
Chattus|cat (individu d'un pople germànic)
Chaucus|cauc (individu d'un pople germànic)
Chaus|caos
Cherusci|un pople germànic
Chimaera|Quimera (monstre)
chirographum|escriptura
chirurgus|cirurgià
Chloe|Cloe
Chloris|Cloris
choragium|material escènic, decoracions
chorda|corda (d'un instrument)
chorea|dansa
chorus|cor de dansa, cor, colla
Chrestus|Crest (nom d'home)
Christianus|cristià
Christus|Crist, Jesús
Cia|:  Ceos (illa de l'Egeu)
cibaria|aliments, queviures
cibarius|de la vianda;  ordinari, de mala qualitat (cibarium, i : queviures;  cibaria, orum : ració d'un soldat)
cibatus|aliment, menjar
cibus|vianda, menjar, aliment
cicada|cigala
cicatrix|cicatriu
Cicero|Ciceró (cognom de família, polític i orador romà)
cicer|cigró
Cicones|els cícons (poble de Tràcia)
ciconia|cigonya
cieo|posar en moviment, moure, provocar, produir
Cilices|els cilicis (poble de l'Àsia Menor)
Cilicia|Cilícia (regió de l'Àsia Menor)
Cilix|cilici (individu d'un poble de l'Àsia Menor)
Cimber|cimbre (individu d'un poble germànic)
Cimbricus|dels cimbres (poble germànic)
cimex|xinxa
cinaedus|homosexual, efeminat
Cincia|llei cíncia (lex Cincia)
Cincinnatus|Cincinnat (cognom de família; dictador)
cincinnus|rínxol
cincticulus|túnica curta
cinctus|manera de cenyir-se la toga ; Gabinus - : com a Gàbies
Cingetorix|Cingetòrix (cabdill gal; cabdill britànic)
cingo|cenyir, voltar
cingulum|cinyell, cinturó
cinis|cendra
Cinithii|els cinicis (poble d'Àfrica)
cinnameus|de cinnamom, que fa olor de cinnamom
Cinna|Cinna (cognom de família; polític; poeta)
circamoerium|ambdós costats de la muralla
circa|al voltant de
Circenses|pl. jocs de circ
Circe|Circe (maga que va transformar els companys d'Ulisses)
circiter|a l'entorn
circueo|donar la volta a, girar al voltant de
circuitus|volta, rotació
circulus|cercle, anell
circumago|en passiva : anar d'un costat a l'altre
circumaro|llaurar al voltant
circumcingo|envoltar
circumdo|envoltar
circumeo|envoltar, girar al voltant de
circumfero|portar al voltant
circumfluo|1 - córrer, escolar-se. - 2 - vessar, sobreeixir, desbordar-se.
circumfundo|abocar al voltant
circumgredior|marxar al voltant de, envoltar
circumjaceo|estendre's al voltant
circumjicio|col·locar, llençar al voltant
circummingo|pixar al voltant de
circumpadanus|d'ambdues bandes del Po
circumplecto|envoltar
circumscribo|traçar un cercle al voltant de, excloure, delimitar, circumscriure, marcar els límits, restringir
circumscriptor|defraudador, ensibornador
circumsecus|tot al voltant
circumsedeo|seure al voltant de, envoltar
circumsido|assetjar
circumsilio|saltar al voltant
circumsisto|envoltar
circumsono|ressonar al voltant, fer ressonar
circumspicio|mirar al voltant, esguardar a l'entorn
circumsto|estar al voltant, aplegar-se al voltant
circumvector|anar al voltant
circumvehor|anar al voltant, voltar
circumvenio|envoltar
circumverto|girar
circumvolutor|enrotllar al voltant, entortolligar al voltant
circumvolvo|enrotllar al voltant, entortolligar al voltant
circum|al voltant ; prep. ac. : al voltant de
circus|circ
Cirrhaeus|de Cirra (port de Delfos)
Cirta|Cirta (ciutat d'Àfrica)
Cisrhenanus|situat en aquest costat del Rin
cista|cistell, urna electoral
cisterna|citerna
cistula|cistellet
cis|+ ac. : deçà
citerior|de deçà, d'aquest costat, citerior (Hispania - = Hispània Citerior, d'aquest costat de l'Ebre)
Cithaeron|el Citeró (muntanya de la Beòcia)
cithara|cítara
cito2|cridar, convocar
cito|inv. : ràpid, rapidament
citrarius|venedor de poncemers
citratus|situat deçà, situat en aquest costat
citra|deçà, en aquest costat; prep. + ac. deçà de, en aquest costat de, per sota de
citreago|melisa, fulla del poncemer
citrea|poncemer
citretum|lloc plantat de poncemers
citreum|fruit del poncemer
citreus|poncemer, cedrater
citrium|fruit del poncemer
citrius|poncemer, cedrater
citrosus|que fa olor de poncemer
citro|en deçà; prép. + acc. en deçà de
citrum|fusta de poncemer
citrus|poncemer, cedrater
citus|ràpid, veloç
civicus|de la ciutat, cívic, civil
civilis|civil
civis|ciutadà
civitas|ciutat, estat
clades|desastre, calamitat, desfeta, derrota, carnisseria, destrucció
clamito|cridar contínuament
clamor|clamor, cridòria
clamosus|cridaner
clamo|cridar
clanculum|d'amagat
clandestinus|amagat, secret, clandestí
Clanis|Clanis (riu)
claresco|fer-se clar, il·luminar-se, esdevenir il·lustre
clare|clarament
claritas|claredat, netedat
claritudo|claredat, netedat
Clarius|de Claros (ciutat de la Jònia famosa pel seu temple d'Apol·lo)
clarus|famós, ul·lustre, clar
classiarius|mariner, soldat de marina (adjectiu = de l'estol)
classicum|toc de trompeta
classis|classe, flota, esquadra
Claudia|Clàudia (nom femení de família)
claudico|ésser coix
Claudius|Claudi (nom masculí de família; emperador)
claudo|tancar, cloure
claudus|coix, defectuós
claustra|pany, pestell, obstacle, barrera, frontera
claustrum|pany, pestell, obstacle, barrera, frontera
clavis|clau, vara
clavulus|clau petit
clavus|clau ; franja de porpra, cosida a la túnica
Clazomenae|Clazòmenes (ciutat de la Jònia)
clemens|clement, indulgent, bondadós
clementer|clementment, benignament
clementia|1 - clemència, indulgència, humanitat. - 2 - suavitat, benignitat.
Cleopatra|Cleòpatra (reina d'Egipte)
clepo|robar, amagar, dissimular
clepsydra|clèpsidra, rellotge d'aigua
cliens|client
clientela|clientela, condició de client
climactericus|climatèric, crític
climatericus|climatèric, crític
Clipea|Clípea (ciutat d'Àfrica)
clipeus|escut
clitellae|bast
clivus|pendís, pujada, rost
cloaca|claveguera
Cloacina|Cloacina (divinitat protectora de les clavagueres; epítet de Venus)
Clodius|Clodi (forma plebea del nom dels Claudis; polític romà)
Cloelia|Clèlia (nom femení de família)
cludo|tancar, cloure
clueo|ésser tingut per, semblar, passar per
Cluilius|de Cluili (cap dels albans)
Cluvius|Cluvi (nom femení de família)
clyster|xeringa
Cnaeus|Gneu (prenom romà)
Cnidus|Cnidos (ciutat de la Cària on Venus tenia un temple)
Cn|abreviatura de Gneu
coaequalis|de la mateixa edat
coaequo|igualar, equiparar
coaetaneus|de la mateixa edat
coalesco|unir-se, ajuntar-se, arrelar
coarguo|demostrar, provar;  demontrar com a fals;  condemnar, declarar culpable
coarto|estrènyer, escurçar
coccinus|escarlata
coccum|cotxinilla, escarlata
coclea|cargol, caragol
Cocles|Cocles (ciclop)
coctor|cuiner
cocus|cuiner
Cocytus|Còcit (riu dels inferns)
codex|llibre, registre, escrit, recull de lleis
codicillus|tauletes [d'escriure]
Coelius|Celi (nom de família)
coemo|comprar en massa
coemptio|compra, coempció (venda fictícia d'una dona en matrimoni)
coena|sopar
coeo|1.  anar o venir plegats, reunir-se, entrar en  2.  associar-se
coepio|(generalment en perfet i supí) : començar a
coepto|començar a, tractar de
coerceo|estrènyer, contenir, retenir
coercitio|coerció, repressió
coetus|encontre, unió, trobada, assemblea
Coeus|Ceu (tità)
cogitabundus|pensarós
cogitatio|1.  pensament, imaginació  2.  reflexió  3.  opinió, parer  4.  idea, projecte
cogito|pensar, reflexionar
cognatio|parentiu, consanguinitat
cognatus|lligat per la sang (cognatus, i, m. : parent)
cognitio|coneixement, estudi, coneixença;  procés
cognomentum|sobrenom, malnom
cognomen|cognom, sobrenom (nom que segueix al gentilici)
cognomino|donar el sobrenom, anomenar
cognosco|1.  conèixer, estudiar, aprendre ; pf. : saber 2.  reconèixer
cogo|1.  aplegar, reunir, arreplegar, 2.  resumir, condensar  3.  forçar, obligar
cohaereo|adherir-se a, ésser coherent
cohibeo|contenir, fermar, mantenir, retenir, aturar
cohonesto|honorar, ennoblir
cohorresco|esgarrifar-se, esborronar-se
cohors|cohort
cohortor|exhortar, encoratjar
coicio|llençar, disparar
colaphus|cop de puny
Colchicus|colc, de la Còlquide (regió asiàtica)
Colchus|colc, de la Còlquide (regió asiàtica)
colendus|honorable (neollatí)
collabor|caure, desplomar-se
collare|del coll
Collatia|Col·làcia (petita ciutat a prop de Roma)
Collatinus|Col·latí (marit de Lucrècia)
collatio|comparació, ajuntament
collator|contribuïdor, subscriptor
collectio|recollida, recapitulació, conclusió
collega|col·lega (qui comparteix un càrrec)
collegium|col·legi, associació
collevo|allisar
collibeo|impersonal : collibet : plaure
collido|xocar
colligo|recollir, agafar
Collinus|relatiu a un barri de Roma (Collina porta : la porta Col·lina)
collis|turó
colloco|posar, col·locar
colloquium|col·loqui, reunió, conversa
colloquor|conversar
colluceo|brillar, resplendir
collum|coll
colluvies|brutícia, immundíncia;  barreja, caos
colonia|colònia, propietat rural
colonus|cultivador, pagès, masover, habitant d'una colònia
Colophon|Colofó (ciutat de la Jònia)
coloro|colorar
color|color, aspecte, esclat (de l'estil)
colo|honorar, conrear, habitar
coluber|colobra, serp
columba|coloma
columbula|coloma petita
columbus|colom
columella|columneta
columna|columna
colus|filosa, fus
comans|proveït de cabells
comatus|proveït de cabells
coma|cabellera, cabells
comburo|cremar totalment
comedo|menjar
comes|company
cometes|estel
comicus|de la comèdia, còmic
comissatio|gresca, orgia
comissor|banquetejar, fer gresca
comis|afable, gentil
comitas|amabilitat, afabilitat, benvolença, generositat
comitatus|acompanyament, escorta, seguici, cort
comiter|gentilment, amablement, cortesament, generosament
comitialis|relatiu als comicis; - morbus : epilèpsia
comitium|comici (lloc de reunió del poble) ; comitia, orum : els comicis, assamblea general del poble
comitor|acompanyar
comito|acompanyar
commaculo|macular, embrutar
Commagenus|de Commagene (Commageni, orum (m. pl.) : habitants de Commagene)
commasculo|fer for, enfortir
commeatus|pas;  permís militar;  comboi;  provisions, queviures
commeleto|exercitar-se, tocar un instrument musical
commemini|recordar, recordar-se
commemoratio|record
commemoro|recordar, evocar
commendo|confiar
commentarium|apunt, esborrany, notes, arxiu, diari
commentarius|apunt, esborrany, notes, arxiu, diari
commentum|invenció, ficció, invent, estratagema
commeo|soler anar, circular
commercium|comerç, negoci;  tracte, relacions, intercanvi
commereo|cometre (una falta)
commeritus|merescut
commeto|anar
commilitium|fraternitat d'armes, servei militar fet en commú
commilito|company d'armes
comminiscor|imaginar
comminor|menacer (alicui mortem : algú de mort)
comminuo|fer miques, esbocinar, triturar
comminus|de prop
commisceo|barrejar amb;  unir, aliar, confondre
commisereor|deplorar,
commiseror|lamentar, deplorar;  excitar la compassió
commissor|dur una vida dissipada
committo|confiar alguna cosa a algú, (- proelium) : iniciar el combat, arriscar-se, exposar-se a (+ut +subj.)
Commius|Commi
commode|bé, convenientment, adientment, en bones condicions
commoditas|la comoditat, la conveniència, l'avantatge
commodo|a temps, oportunament
commodule|de manera prou convenient o adient
commodum2|tot just, alhora, precisament
commodum|comoditat, avantatge, profit
commodus|convenient, adient, benevolent
commoneo|1.  fer pensar, fer recordar  2.  advertir, aconsellar
commoror|aturar-se, romandre
commotus|animat, viu, agitat
commoveo|1. posar en moviment, desplaçar  2. sacsejar, agitar, colpir (el cos o l'esprit), excitar, impressionar, pertorbar  3. suscitar, fer sorgir (un sentiment)
communico|repartir amb, compartir, fer participar de, posar en comú, comunicar
communio|fortificar, construir (un fortí), reforçar, assegurar
communis|1.  comú  2.  agradós, afable, sociable
commutatio|canvi, mutació, substitució
commuto|canviar, transformar
comoedia|comèdia
como|arranjar, pentinar, guarnir
compages|1. unió, lligam, vincle, abraçada  2. juntura, encaix  3. carcassa.
comparatio|comparació
compareo|1. aparèixer, manifestar-se   2. ésser visible   3. realitzar-se, efectuar-se.
comparo|1.  preparar, aparellar, comparar   2. procurar, proveir, fornir 3. disposar, establir.
compar|igual, semblant, similar
compavesco|esgarrifar-se
compecto|de - : de comú acord, segons el convingut
compedio|engrillonar, encadenar
compello|menar, empaitar, empènyer
compendium|guany, profit, estalvi, economia, (compendia, orum : camí més curt, drecera)
compenso|compensar, equilibrar, obtenir en canvi, bescanviar
comperio|descobrir, esbrinar, assabentar-se
compesco|retenir, tancar, reprimir, apaivagar
compes|(gral. pl.) grillons (per als peus)
competitor|competidor, rival
competo|encreuar-se, trobar-se (camins, línies), coincidir, convenir, correspondre
compilo|robar, saquejar, plagiar
compingo|1. fabricar, bastir   2.  fixar, lligar
complaceo|captivar, complaure, satisfer
complacitus|agradable, clement
complector|1. abraçar, estrènyer, lligar, encerclar   2. comprendre, copsar, recordar  3. resumir, sintetitzar   4. associar, acollir, afavorir
compleo|omplir, emplenar
complexus|abraçada, unió, vincle afectuós
complico|doblegar, enrotllar, plegar
complodo|batre, picar de mans, aplaudir
comploratio|lamentació, plany
comploro|plorar, lamentar
complures|pl. diversos, un bon nombre de, molts
compono|ajuntar, aplegar, disposar, bastir, arranjar, posar fi (compositus, a, um : preparat, disposat; arrenglerat)
comporto|transportar, aplegar, acumular
composito|segons el pla convingut
compos|dotat, satisfet en els desigs, afectat
comprecatio|pregària pública o col·lectiva a una divinitat
comprehendo|1. agafar, estrènyer  2. concebre  3. descobrir, comprendre.
comprendo|1. agafar, estrènyer   2. concebre   3. descobrir, comprendre
compressio|compressió, unió, repressió
comprimo|1. comprimir, prémer, estrènyer, serrar, cloure  2. contenir, deturar  3. intimidar
comprobo|confirmar, comprovar, ratificar
comptus2|guarniment, pentinat
comptus|guarnit, pentinat, polit, elegant
computatio|càlcul, compte
computo|calcular, comptar, fer comptes
conatus|esforç, afany, intent, empresa, temptativa
conbibo|beure en companyia
concaedes|barricada d'arbres talats
concastigo|castigar severament
concavus|concau, buit
concedo|1.  retirar-se, anar-se'n  2.  concedir, abandonar, admetre, perdonar, renunciar a
concelebro|celebrar, festejar
concelo|amagar
concentus|acord de veus o d'instruments, concert,  harmonia
conceptaculum|receptacle, dipòsit, recipient
conceptio|1. concepció  2.  acció de rebre  3.  redacció, fòrmula jurídica
conceptus|concepció, encesa, dipòsit, retenció
concerpo|arrencar, esquinçar, esbocinar
concesso|deixar, cessar, aturar-se
concessus|concessió, permís, consentiment
concha|conxa, perla, múrex (mol·lusc del qual s'extreu la propra), porpra, trompeta dels Tritons
conchis|mongeta, bajoca
conchylium|ostra, conquilla (del múrex, del qual s'extreu la porpra)
concido|tallar, esbocinar, destruir
conciliabulum|lloc de reunió, (còmic) antre de perdició
conciliator|mediador, mitjancer, promotor
concilio|unir, conciliar, atraure, proporcionar, procurar a algú la benevolència
concilium|assemblea
concinnis|ben arranjat, ben fet
concinno|preparar, arranjar, produir
concino|cantar a cor; estar d'acord, acordar
concio2|assemblea
concionor|arengar, pronunciar un discurs, proclamar en una arenga
concio|reunir, reclutar, posar en moviment
concipio|concebre, néixer, produir
concitate|vivament, amb animació
concitator|instigador
concito|llançar amb força, excitar, suscitar, inflamar
conclamito|cridar amb força
conclamo|cridar junts, aclamar
conclave|cambra que es tanca amb clau;  dormitori;  menjador
concludo|tancar, concloure
concolor|del mateix color
concordia|1. avinença, afinitat, acord entre persones  2.  harmonia de les coses.  Concordia, ae, f. : la deessa Concòrdia.  Concordia, ae, f. : Concòrdia (nom d'algunes ciutats).
concors|concordant, que està en harmonia
concredo|confiar
concremo|cremar completament
concrepo|fer soroll
concresco|endurir-se
concubia|una de les divisions de la nit entre els romans, el moment del primer son abans de mitjanit.
concubina|concubina
concubinus|concubí
concubitus|1.  lloc on estirar-se per menjar  2.  acoblament (dels animals)
concubium|coit
concumbo|jeure amb, anar-se'n al llit (amb algú)
concupisco|desitjar vivament, cobejar
concuro|tenir bona cura de
concurro|córrer juntament
concursio|encontre, col·lisió, topada
concursus|concurrència, afluència
concustodio|guardar, custodiar amb cura
concutio|sacsejar, sotragar, abatre
condeceo|convenir, escaure's
condecoro|ornar, decorar
condemno|condemnar
condicio|condició, situació, estat
condico|fixar un acord, notificar, convenir
condimentum|condiment
condio|condimentar, amanir
condiscipulus|condeixeble
conditorium|fèretre, sepulcre, dipòsit
conditor|fundador
conditura|procediment per conservar els aliments; condimentació
conditust|= conditus est
condolesco|patir un dolor, fer-se mal
condono|donar, regalar, oferir
condo|amagar, tancar, enterrar (condere urbem : fundar una ciutat)
conducibilis|útil, profitós (conducibile, is, n. : l'interès general)
conduco|reunir, concentrar, aplegar;  llogar, prendre a sou, contractar;  ser útil, avantatjós.
conecto|lligar, unir, entrelligar
confabulor|conversar, enraonar
confarreatio|confarreació (un tipus de matrimoni entre romans)
confarreo|celebrar un matrimoni per confarreatio
confector|encarregat, el qui du a terme; destructor, matador (- ferarum = del bestiar)
confero|1.  portar de tot arreu a un lloc, reunir  2. dirigir, enfilar; me - : refugiar-se
confertus|atapeït, amuntegat, ple
confessio|confessió, admissió reconeixement
confessus|que confessa (la seva culpabilitat)
confestim|al moment, de seguida
conficio|1. fer (completament)    2. acabar, finalitzar, concloure   3. preparar  4. consumir, destruir   5. matar, debilitar, abatre
confidens|confiat, animat, decidit
confidenter|amb confiança, audaçment, amb desvergonyiment
confidentia|confiança, seguretat
confido|confiar, refiar-se
configo|clavar, travessar
confingo|1. formar, construir   2. imaginar,  fingir
confinis|limítrof, fronterer, veí
confinium|límit, veïnatge, confí
confirmatio|afirmació, asseveració, confirmació
confirmo|enfortir, assegurar, confirmar
confiteor|confessar
conflagro|cremar-se, ser consumit per les flames
conflictor|lluitar contra
conflicto|topar contra, torbar, inquietar
conflictus|xoc, lluita, combat
confligo|combatre, confrontar, estar en conflicte
conflo|1. revifar, atiar (el foc, una guerra).   2. fondre (un metall, una estàtua), forjar; algun cop destruir.   3.  produir, causar, ocasionar.   4. aplegar, reunir, acumular.
confluo|fluir juntament, ajuntar les seves aigües, afluir, concórrer, anar en massa
confodio|cavar, travessar; afligir
confragosus|aspre, abrupte
confrico|fregar, refregar
confringo|trencar, rompre, esbotzar, enderrocar
confugio|fugir, refugiar-se, recórrer (a algú)
confulgeo|resplendir
confundo|barrejar, confondre
confusio|barreja, confusió, desordre
confusus|desordenat, confús
congemo|gemegar (conjuntament o profundament), plorar, deplorar
congeries|pila, munt, amuntegament
congero|amuntegar, arreplegar
conglobo|apilotar, arrodonir;  aplegar;  aglomerar, amassar
congredior|1. anar a parlar, abordar algú, trobar-se, entrevistar   2. combatre, discutir, disputar
congrego|tr.  - congregar, reunir, aplegar, ajuntar.
congressus|trobada
congruens|convenient, just, conforme
congruo|estar d'acord, concordar
conitor|fer grans esforços
coniveo|cloure o aclucar els ulls
conjectanea|conjectures
conjecto|conjecturar
conjectura|conjectura (sobre algú o alguna cosa), suposició, previsió, judici, predicció
conjectus|llançament, tret, acció de dirigir la mirada (cap a algú)
conjicio|disparar, ficar
conjugalis|conjugal, relatiu al matrimoni
conjuga|esposa
conjugium|unió, matrimoni, cònjuge (marit o muller)
conjugo|unir en matrimoni, casar
conjunctio|unió, llaç, vincle del matrimoni
conjunctivus|que lliga, que vincula ; - modus : el subjuntiu
conjungo|lligar, unir (per llaços familiars o d'amistat), aplegar
conjunx|esposa
conjuratio|jurament en comú (fet pels soldats romans); conspiració; complot
conjuratus|conjurat, conspirador
conjuro|jurar en comú; conjurar, conspirar
conjux|esposa, muller, espòs, marit
conlacrimo|plorar junts
conlaudo|omplir d'afalacs
conlocatio|posició, disposició
conlustro|il·luminar vivament; recórrer (amb la mirada), guaitar, contemplar
connecto|lligar, ajuntar
connubium|el matrimoni, dret de matrimoni
conor|esforçar-se, escarrassar-se; preparar-se, disposar-se; iniciar
conquasso|secouer fortement, briser, casser;  sotragar, sacsejar
conqueror|deplorar
conquiesco|reposar
conquiro|cercar, recollir, reclutar
consaluto|saludar, aclamar
consanguineus|de la mateixa sang, consanguini
consaucio|ferir greument
consavio|besar, cobrir de petons
consceleratus|tacar, sollar amb un crim, deshonrar
conscendo|pujar (-navem = embarcar)
conscientia|coneixement exacte i profund, confidència
conscisco|1. decidir, decretar   2. executar una acció decidida, consciscere (sibi) mortem : matar-se voluntàriament
conscius|1.  testimoni, confident, còmplice.  2.  que té la consciència de, conscient de.  3. que se sent culpable
conscribo|compondre, redactar
consecro|consagrar, reconèixer com a sagrat
consenesco|envellir, llanguir
consensio|acord, consentiment
consensus|acord, unanimitat
consentaneus|d'acord amb, conforme amb, convenient, conseqüent
consentio|estar d'acord
consequia|la continuació (consequius, a, um : que segueix
consequor|1. seguir   2. perseguir, cercar   3. aconseguir, obtenir
consero2|sembrar, plantar
consero|enllaçar, estrènyer, ajuntar (manus = disputar-se)
conservatio|acció de conservar, conservació, salvació
conservo|preservar, conservar
considero|considerar, examinar atentament
Considius|Considi
consido|asseure's, detenir-se, instal·lar-se
consigno|segellar, signar (un contracte matrimonial)
consiliator|conseller
consiliatrix|consellera
consilium|1. deliberació, consulta    2. consell, assemblea    3.  projecte, pla  4. parer, opinió   5. seny, prudència
consimilis|semblant del tot
consisto|establir-se, col·locar-se
consobrinus|el cosí germà (per part de mare)
consocio|associar, ajuntar, concertar amb
consolabilis|consolable
consolor|consolar, conhortar, confortar
consono|sonar alhora, ressonar, estar en harmonia o d'acord
consonus|harmoniós, conforme, convenient
consopio|adormir, atordir
consors|participant, que té en comú, copropietari
consortium|associació
conspectus|vista, esguard, mirada
conspiciendus|notable
conspicio|mirar, considerar, observar
conspicor|contemplar, veure
conspicuus|visible, remarcable
conspiratio|1. acord, unió    2. la conspiració, complot
conspiratus|conjurat, conspirador
conspiro|conspirar
conspondeo|comprometre's mútuament
constans|ferm, estable, resolut, perseverant
constanter|amb constància, amb fermesa; d'una manera contínua, invariablement
constantia|regularitat, constància; fermesa, integritat; coherència, congruència
consternatio|torbament, confusió; avalot, motí
consterno2|cobrir, omplir; abatre, fer caure
consterno|esverar, espantar, esfereïr
constituo|1. situar.   2. establir, disposar (les tropes, una flota).  3.  construir, fundar, establir, instituir, aixecar, assegurar.   4. regular, organitzar.  5.  fixar, assignar, atribuir, definir, determinar, demostrar.   6. acordar, assenyalar; citar-se amb, tenir una cita.  7. resoldre, decidir, decidir-se a .
constitutio|1.  condició, naturalesa, posició, situació  2.  definició   3.  disposició legal, constitució
constitutum|conveni, acord, cita
consto|1. estar quiet, estar immòbil, mantenir-se, existir. 2. aplegar-se, estar d'acord, acordar; impers. constat + inf. :  és evident, és clar; constare ex : estar compost de
constrepo|fer un fort soroll, fer ressonar
constringo|estrènyer, mantenir unit, reprimir
construo|amuntegar, acumular, aliniar, construir, edificar
constuprator|violador
constupro|violar, deshonrar
consuesco|acostumar habituar-se a
consuetudo|1. costum, ús, hàbit.   2. tracte freqüent, familiaritat, intimitat   3. ús lingüístic, llengua corrent
consularis|consular
consulatus|consolat, dignitat o funció de cònsol
consulo|1.  deliberar, prendre mesures, tenir cura de, vetllar per   2.  consultar
consultatio|deliberació, debat, consulta
consultor|qui demana consell, consultant
consulto|deliberar, consultar, interrogar
consultum|decret, deliberació, mesura; senatus - : decret del senat
consul|cònsol
consummatio|1. acumulació.    2. acompliment, conclusió, realització
consummo|1. comptar   2. acomplir, acabar
consumo|1. gastar, invertir   2. consumir, esgotar   3. esmerçar, destruir,
consuo|cosir, ordir, tramar
consurgo|aixecar-se, alçar-se, dreçar-se, estirar-se
contabesco|aprimar-se, consumir-se, morir
contactus|contacte, contagi
contagio|contacte, relació, unió, influència
contagium|contacte, contagi, influència
contamino|corrompre, contaminar
contego|cobrir, amagar, dissimular
contemno|tr. - menystenir, creure indigne, desafiar, resistir
contemplatio|mirada, contemplació, examen, consideració
contemplator|contemplador, observador
contemplor|mirar atentament, contemplar
contemplo|contemplar
contemptio|menyspreu
contemptor|menyspreador
contemptus|menyspreu
contendo|1. tibar, tensar, disparar, llançar  2. esforçar-se a, tendir a, pretendre   3.  lluitar, rivalitzar    4. comparar
contente|amb esforç, amb rigor, amb vehemència
contentio|esforç, lluita, rivalitat, conflicte, tensió, comparació
contentus|(pp de contineo) content, satisfet; (pp de contendo) tens, estirat, tibat, ocupat
conterminus|contigu, limítrof, fronterer
contero|esmicolar, gastar, esgotar; (tempus -) passar el temps;  (en passiva) consagrar-se
contestatio|declaració formal dels testimonis, atestat,
contextus|nexe, lligam, unió
conticeo|callar, emmudir
contiguus|veí, contigu, a l'abast
continenter|contínuament, sense interrupció, sòbriament
continentia|continència, moderació, domini d'un mateix
contineo|contenir, mantenir, conservar
contingo|tocar, assolir, ser veí, estar en contacte; contingit + dat (v. int): succeeix, pertoca
continor|trobar-se a
continuatio|successió ininterrompuda, continuació, continuïtat
continuatus|continu, consecutiu, ininterromput
continuo|sense interrupció, contínuament; a l'instant
continuus|continu (en l'espai i en el temps);  (fig.) ininterromput
contionabundus|que arenga, que diu en les seves arengues
contionor|parlar en públic, pronunciar un discurs; reunir-se, assistir a una assemblea
contio|tribuna, assemblea (no legislativa) del poble o de l'exèrcit convocada per un magistrat,  discurs davant d'una assemblea
contono|contonat = trona fortament
contorqueo|tòrcer, entortolligar, llançar, disparar
contractus|estret, prim, recollit, moderat, recollit
contraho|1. arronsar, encongir   2. escurçar, reduir   3. aplegar, reunir, 4. causar, provocar   5. arranjar concertar
contrarie|contràriament, al contrari
contrarius|contrari, oposat
contra|davant, enfront de, al contrari; prep + acc : contra
contremesco|començar a tremolar, esgarrifar-se
controversia|controvèrsia, la discussió;  plet, litigi
contubernalis|camarada, company
contubernium|companyonia dels soldats, camaraderia, intimitat; tracte, cohabitació, contuberni (mena de matrimoni entre esclaus o entre lliures i esclaus); tenda comuna (de soldats), allotjament comú (d'esclaus)
contueor|observar, contemplar, examinar
contumacia|contumàcia, tossuderia, obstinació, esperit d'independència
contumax|tossut, obstinat; tenaç, inflexible, constant; recalcitrant, rebel
contumelia|ultratge, reprovació, injúria
contumeliose|insolentment, amb ultratge
contumeliosus|denigrant, ultratjós
contumulo|enterrar
contundo|estovar a base de cops, esclafar, abatre
conturbatus|abatut
conturbo|torbar, alterar, desordenar
contus|perxa, pica, llança
conubium|matrimoni, dret de matrimoni
conus|con, punta de casccône
convalesco|refer-se, guarir-se; créixer, augmentar
convallis|fondalada, vall fonda o encaixonada
convector|company de viatge
convello|arrencar, excavar, enderrocar, commoure
convena|qui es troba, qui es reuneix  (convenae, arum : estrangers, fugitius, aventurers)
convenio|1.  acudir conjuntament, reunir-se, aplegar-se   2.  convenir, adaptar-se   3. estar d'acord, entendre's   4.  conuenit : convé, és lògic   5. (jur.) -in manu : passar a la jurisdicció del marit, casar-se
conventicius|trobat casualment, ocasional
conventus|assemblea, reunió, ceremònia, sessió judicial;  colònia romana
conversatio|ús freqüent de quelcom, comerç, tracte, familiaritat
converto|girar, fer voltar; se conuertere : convertir-se en
convexus|convex, arrodonit, enclotat, inclinat
convicium|cridòria, terrabastall, crit de desaprovació, improperi, injúria, retret
convictor|comensal, company de taula
convictus|convivència, vida comuna; banquet
convinco|véncer totalment, confondre l'adversari, convèncer, probar la culpabilitat
convivalis|de banquet
conviva|comensal, convidat
convivium|banquet, festí, convit
convoco|convocar
convolo|acudir volant, aplegar-se de pressa
convomo|vomitar sobre
convulnero|ferir greument
cooperio|cobrir del tot, aclaparar
coopto|admetre, elegir, escollir
coorior|aparèixer, originar-se, sorgir
coperculum|tapadora
Copernicus|Copèrnic
copia|abundància, possibilitat, facultat; (pl.) riqueses, tropes
copiosus|ric
copo|comerciant, marxant; taverner, hostaler
copula|lligam, cadena, unió
copulo|lligar, ajuntar, unir
coquo|coure
coquus|cuiner
coram|davant, públicament
corbis|cabàs, cistell
corcodillus|cocodril
corcodilus|cocodril
cordatus|assenyat, intel·ligent
cordolium|pena del cor
Corduba|Còrduba (ciutat de la Bètica, actual Còrdova)
Cordus|Cord (cognom de família)
Corfinium|Corfini (ciutat dels pelignes)
Corinthius|corinti, de Corint (ciutat de Grècia)
Corinthus|Corint (ciutat de Grècia)
Coriolanus|Coriolà (general romà)
corium|pell (dels animals, de l'home); cuir
Cornelia|Cornèlia (nom femení de família, mare dels Gracs)
Cornelius|Corneli (nom de família)
corneus|corni, de corn; sanguinyol (arbre)
cornicen|tocador de corn
Corniculanus|de Curnícul (ciutat del Laci)
corniger|que té banyes, cornut
cornix|cornella
cornum|fruit i fruita del sanguinyol; javelina
cornu|banya;  ala d'una línia de batalla
corollarium|corona, present, gratificació
corolla|corona
coronarius|per a la corona
corona|corona; cordó de tropes, línia de soldats
corono|coronar
corporalis|corporal
corpus|cos
corrigo|aixercar, dreçar; corregir, rectificar
corripio|agafar, prendre; apoderar-se de
corrivo|canalitzar, embassar, desviar les aigües cap a un mateix lloc
corroboro|reforçar, enrobustir
corrogo|convidar a la vegada; sol·licitar amb insistència
corrugo|corrugar, arrugar
corrumpo|1. destruir, malmetre, arruïnar.   2. corrompre, infectar, podrir, deteriorar; alterar, falsificar  3. corrompre, pervertir, seduir, subornar
corruo|desplomar-se, fracassar
corruptela|corrupció, seducció
corruptio|corrupció, seducció, suborn
corruptor|corruptor, seductor
cortex|closca, escorça, suro, pell, pellofa
corusco|agitar, brandar, moure ràpidament; brillar, centellejar; llançar
coruscus|agitat, vibrant; brillant
corvus|corb
cor|cor
Cosa|Cosa (ciutat d'Etrúria)
Cossunatius|Cossunati
Cossus|Cossus (cognom de família, tribú militar)
coss|abreujament per consules o consulibus
costa|costella, costellam, flanc, costat
cos|pedra esmoladora, mola
cotidie|(et quo-) cada dia, diàriament
cottana|figues petites (de Síria)
Cotta|Cota (cognom de família)
cottidiano|quotidianament
cottidianus|diari, quotidià, habitual
cottidie|cada dia, diàriament
Cotys|Cotis (rei de Tràcia)
Cous|Cos (illa del mar Egeu)
coxendix|maluc, anca, cuixa
crabro|borinot
Crantor|Cràntor (escuder de Peleu, filòsof grec)
crapula|resina aromàtica (que es mesclava amb el vi); cràpula, borratxera, ressaca
crasse|amb una capa espessa, espessament; d'una manera basta, sense art
crassitudo|espessor, gruix
crassus|gras, gros, bast, rude, groller  (Crassus, i, m. : Cras)
crastinus|de demà (crastinum, i, n. : l'endemà)
cras|demà
Cratippus|Cratip (filòsof grec)
cratis|canyís, reixat, encanyissat
creator|creador, fundador
creber|abundant, ric, copiós, freqüent; (pl.) nombrosos, nombroses, molts
crebresco|incrementar, repetir-se, propagar-se
crebro|sovint, amb freqüència
credibilis|creïble
creditast|= credita est
creditor|creditor
credo|1. confiar, encomanar, lliurar   2. fiar-se, refiar-se, tenir confiança.   3. tenir per verdader, creure    4. creure, pensar, considerar
credulitas|la credulitat
credulus|credul, que creu fàcilment, refiat, confiat, segur
cremo|cremar, incinerar
Creon|Creont (rei de Corint, rei d'Atenes)
creo|1.  créar, engendrar, produir 2.  elegir, nomenar
Crepereius|Creperei
Creperius|Creperi
crepida|sandàlia
crepido|base, sòcol, pedestal, terraplè, mur de contenció; escullera, moll
crepito|crepitar, espetegar, cruixir, fer soroll
crepitus|soroll sec, espetec
crepo|ressonar, espetegar, cruixir, crepitar; fer sonar, fer soroll; repetir sense parar
crepusculum|crepuscle vespertí
cresco|créixer
Creta2|Creta (illa grega)
creta|creta, argila, guix
Cretensis|cretenc, de Creta  (Cretenses, ium : els cretencs)
Creticus|Crètic (nom d'home);  sobrenom de Metel
cretosus|argilós
crimen|acusació, inculpació, pretext, falta, crim
criminatio|acusació, incriminació, calúmnia
criminor|incriminar, acusar calumniant
criminosus|acusatori, difamatori, agressiu, calumniós
crinis|cabell, cabellera, cua
crinitus|cabellut, de llarga cabellera
Crispinus|Crispí
Crispus|Crisp (cognom de família)
Critolaus|Critolau
Crixus|Crixus
croceus|de safrà, de color safrà, groc, daurat
crocodilus|cocodril
Croesus|Cres
Crotoniensis|de Cròtona (ciutat del sud d'Itàlia)
cruciatus|tortura, suplici, turment
crucio|turmentar, torturar; sofrir tortura
crudelis|cruel
crudelitas|crueltat, duresa, inhumanitat.
crudus|sagnant, cru;  no digerit, no assimilat; encara no madur, encara fresc, encara verd; cruel,
cruento|ensagnar, tacar amb sang, fer sagnar, ferir
cruentus|ensagnat, sangonós, sagnant, cruent
crumina|morral, sarró; portamonedes
cruor|sang
crustallum|gel, glaç, cristall; copa de cristall
crustularius|confiter, pastisser
crustulum|pastisset, confit
crustum|pastís
crus|cama
crux|creu
crystallinum|atuell de cristall
cubicularis|de dormitori, de cambra
cubicularius|servent de dormitori
cubiculum|dormitori
cubile|jaç, llit
cubito|estirar-se sovint, estar ajegut
cubitum|colze; colzada (mesura equivalent a 44 cm)
cubitus|colze
cubo|estirar-se sovint, estar ajegut
cucullus|caputxa
cuculus|cucut; ximple, neci
cucurbita|carabassa
cujas|de quin país? de quin origen?
culcita|matalàs, coixí
culex|mosquit
culleus|odre, bot (per al vi, etc.)
culmen|cim, cimadal, pinacle
culmus|tija, palla, sostre de palla
culpa|falta
culpo|culpar, acusar, blasmar
cultellus|ganivet petit
culter|ganivet
cultor|cultivador, conreador, habitant, protector, amic
cultus2|cultivat, conreat, ben ornamentat
cultus|1.  cultiu, conreu, agricultura; le travail du laboureur, le labour, le labourage; cura, manteniment.   2. formació, educació, cultura.   3. culte, devoció (als déus), testimonis de respecte (al rei), honors.   4.  gènere de vida, formació educació, cultura; refinament, luxe.   5. aparença, aspecte, estil, habillament, elegància, ornament.
Cumae|Cumes (ciutat de la Campània)
Cumanus|de Cumes (ciutat de la Campània)
cumba|barca
cuminum|comí
cumulate|plenament, amb abundància
cumulo|amuntegar, acumular, augmentar, omplir, coronar
cumulus|pila, munt, cúmul, coronament, súmmum
cum|1. (Prep. + abl.) amb    2. (conj. + ind.) quan, en el moment que, cada cop que; fins i tot quan   3. (conj. + subj.)  ja que, puix que, atès que, encara que; (valor temporal causal) quan + verb en indicatiu, gerundi,  com + verb en subjuntiu
cunabula|bressol, niu, lloc de naixement
cunae|bressol, primera infantesa
cunctabundus|vacil·lant
cunctanter|lentament, amb vacil·lació o dubte
cunctatio|dubte, vacil·lació
cuncti|tots en massa
cunctor|tardar, entretenir-se, quedar-se enrere; vacil·lar; detenir-se, entretenir-se, aturar-se.
cunctus|tot sencer, tot junt
cuneatim|en tascó, en columnes tancades
cuneus|tascó, falca; formació de combat en forma de triangle
cunnus|con
cupiditas|desig, deler, passió
cupido|1. desig violent, deler.   2. passió pel diner, cobdícia.   3. passió amorosa, amor  (Cupido, inis : Cupido).
cupidus|1. desitjós, ansiós, delerós.    2. àvid, ambiciós.   3. enamorat, boig d'amor.   4. parcial.
cupio|desitjar
cupressus|xiprer
curatio|1. acció d'ocupar-se de, cura.  2. administració, càrrec, direcció.   3. cura, tractament per curar.
curator|el qui té cura, encarregat
cura|cura, preocupació
Cures|Cures (ciutat dels sabins)
Curiatius|Curiaci (en plural : els Curiacis, germans guerrers d'Alba Longa)
curiatus|curiat, que pertany a la cúria
curia|cúria (una de les divisions del poble romà)
curiose|amb cura, amb interès, amb curiositat
curiositas|curiositat, desig de saber,  diligència
curiosus|curós, acurat, minuciós; indiscret, curiós, àvid de saber, indiscret
Curius|Curi (nom de família), Manli Curi Dentat, vencedor dels samnites i de Pirros
curo|tenir cura, ocupar-se (curatus, a, um : ben cuidat)
curriculum|carro de curses, carro de batalla; correguda, cursa de carros
curro|córrer
currus|carro
cursim|corrents, de pressa, al vol
cursor|corredor, missatger
curso|córrer d'ací cap a allà
cursura|cursa, carrera
cursus|cursa, recorregut, trajecte
curulis|pertanyent o referent al carro triomfal, curul (curulis, is : seient curul, reservat a cònsols, pretors i edils curuls)
curvamen|corba, curvatura
curvo|corbar, encorbar, arquejar
curvus|encorbat, corbat
cur|per què?
cuspis|punta, pica, javelina
Cuspius|Cuspi
custodela|guarda, custòdia
custodia|presó, guàrdia, vigilància; cos de guàrdia, lloc de vigilància
custodio|protegir, defensar, guardar
custos|guarda, guardià, vigilant
Cusus|Cus (riu afluent del Danubi)
cuticula|pell
cutis|pell, cutis
Cyclades|les Cíclades (illes de l'Egeu)
cycneus|del cigne
cylindrus|cilindre
cymbalum|címbal, plateret
Cynicus|caní, malalt de paràlisi canina; cínic, de l'escola filosòfica cínica
Cynthia|Cíntia (Diana; estimada de Properci)
Cyprius|de Xipre; cipri
Cyrenae|Cirene (colònia grega del nord d'Àfrica)
Cyrrus|Cirrus (ciutat de l'Àsia Menor)
Cyrus|Cir (rei de Pèrsia)
Cythera|Citera (illa de la mar Egea)
Cythereus|de Citera (illa de la mar Egea)
Cyzicus|Cízic (ciutat de l'Àsia Menor)
C|abreviatura de Gai; 100.
Daedalus|Dèdal (arquitecte mític constructor del Laberint)
Dahae|els dahes (poble escita)
Dalmatia|Dalmàcia (província del mar Adriàtic)
Damascus|de Damasc, damascè
Damasippus|Damasip (pretor)
damnatio|condemnació, condemna judicialla condamnation
damnosus|perjudicial, funest, danyós; malgastador, dissipador
damno|condemnar (damnatus, a, um : 1. condemnat (judicialment), obligat a  2. rebutjat, reprovat)
damnum|perjudici, detriment, dany;  pèrdua de tropes a la guerra
Danai|els dànaus, els grecs
Danaus|dànau, grec
Danuvius|Danubi (riu)
daps|en gral. en plural, dapes, dapum : sacrifici ofert als déus, àpat, banquet
Dardania|Dardània, Troia
Dardanides|descendent de Dàrdan, troià
Dardanius|dardani, troià
Dardanus|dardani, troià
Darius|Darios (rei de Pèrsia)
datast|= data est
datio|acció de donar, donació; dret d'alienació dels béns, pagament
Daunus|Daune (rei mític pare de Turn)
deambulo|passejar
dearmo|llevar les armes, desarmar, despullar
dea|dea, deessa
debello|acabar la guerra per un combat, sostenir un combat decisiu, vèncer, triomfar
debeo|haver de donar, deure, estar obligat a
debilis|1. feble, dèbil; impotent.   2. (fig.) incomplet, defectuós
debilitas|feblesa, debilitat
debilito|malmetre, espatllar; afeblir, debilitar, paralitzar
debitor|deutor
decanto|cantar sense parar, recitar, cantar; lloar, ponderar, fascinar, encantar
decedo|allunyar-se, anar-s'n, marxar, morir
decemviralis|decemviral (decemuirales leges: la llei de les XII Taules)
decemvir|decemvir ( decemuiri,-orum: comissió de deu magistrats, autors de la Llei de les XII Taules)
decem|deu
decennium|decenni, període de deu anys
decens|decent, escaient, adient; ben format, graciós
decerno|decretar, decidir
decerpo|collir, recollir, arrencar
decerto|decidir en un combat, dur a terme una batalla decisiva
decessio|sortida, partida, marxa; pèrdua, minva, sostracció
decessus|partença, mort, retirada
decet|convé, s'escau
Decianus|Decià (nom d'home)
decido|caure; patir una derrota, morir
deciduus|que cau, caduc
decies|deu cops
decimus|desè, desena
decipio|enganyar, defraudar, decebre
Decius|Deci (nom de família)
declamatio|declamació, estil declamatori
declamo|declamar, exercitar-se en l'oratòria
declaro|mostrar, fer palès, explicar, manifestar, proclamar, nomenar
declinatio|desviació, inclinació, aversió; declinació
declino|1. apartar, desviar, decantar   2. flexionar, declinar conjugar   3. (v. int.) apartar-se, desviar-se
declivis|en declivi, pendent
decollo|degollar, decapitar
decoquo|reduir per la cocció, coure del tot; arruïnar-se, fer fallida
decoriter|de manera plaent, graciosament
decoro|decorar, embellir; honorar, dignificar
decorus|decorós, honorable, decent; ben disposat, bonic, elegant
decor|decor, conveniència; elegància, gràcia, bellesa
decretum|decisió, decret
decumanus|del delme (desena part de la collita que calia pagar); que pertany a la desena legió (porta decumana : porta decumana)
decumus|desè
decuria|reunió de deu, corporació, decúria
decurio|decurió (oficial que comanda deu cavallers; senador locar dels municipis o de les colònies)
decurro|baixar corrent, precipitar-se
decursus|baixada corrent, descens ràpid; cursa, carrera; declivi,pendent
decus|glòria, honor
decutio|treure colpejant, abatre, fer caure
dedeceo|no escaure's, no convenir
dedecet|no sembla bé, no s'escau, no convé
dedecoro|desfigurar, deformar, enlletgir; deshonrar, marcar
dedecus|deshonor, vergonya, ignomínia, infàmia
dedicatio|consagració, dedicació, inauguració
dedico|dedicar, consagrar
dedignor|refusar, menystenir, desdenyar
dedisco|desaprendre, deixar de saber, oblidar el que s'ha après
deditio|submissió, rendició, capitulació
deditus|consagrat, absort, lliurat a una passió
dedolo|polir, ribotejar;  apallissar, bastonejar
dedo|lliurar, dedicar-se; lliurar-se, rendir-se, sotmetre
deduco|1. fer baixar, fer davallar   2. conduir   3. fundar   4. desviar   5. treure, fer retirar
deductio|conducció, desviació, derivació
deductor|1. acompanyant, escorta (d'un candidat o d'un magistrat acabat d'escollir).   2. guia, conductor, autor.
defaecabilis|que es pot netejar, purificable
defatigo|cansar, fatigar, esgotar
defectio|defecció, deserció, allunyament; mancança, desaparició; traïció
defector|traïdor, desertor
defendo|allunyar, rebutjar, defensar, preservar
defensio|rebuig, defensa, protecció
defensor|defensor, preservador
defenso|defensar enèrgicament, impedir
defero|1. portar d'un lloc elevat a un més baix, dur, traslladar.   2. empènyer, arrossegar.   3. lliurar, confiar, conferir, dipositar   4. revelar, reportar, conferir, denunciar
defervesco|deixar de bullir, deixar de fermentar
defessus|fatigat, esgotat
defetigo|fatigar, esgotar, cansar
deficio|1. separar-se, apartar-se.   2. mancar, defallir, desanimar-se.  3. (en pass.) estar privat de, estar faltat
defigo|clavar, enfonsar, fixar
definio|delimitar
definitio|delimitació, definició
deflagro|cremar, consumir-se pel foc, ser destruït, extingir-se
deflammo|apagar, extingir
deflecto|corbar, tòrcer; desviar, apartar
defleo|deplorar, plorar per
defluo|1. fluir, rajar, escórrer-se, baixar suaument, lliscar.  2. perdre's, desaparèixer
defodio|cavar, excavar; soterrar, ocultar
deformis|desfigurat, deforme, contrafet, lleig; vergonyós, groller, vulgar; amorf, sense forma, sense consistència
deformitas|deformitat, imperfecció, lletjor; vergonya, infàmia, indignitat
deformo|deformar, desfigurar, enlletgir; alterar, deshonrar
defringo|trencar, rompre arrencarbriser
defritum|vi cuit
defungor|executar, complir, deslliurar-se, morir (defunctus,a, um : deslliurat, mort)
degenero|degenerar; alterar; malmetre, deshonrar
degener|degenerat, baix, indigne
dego|passar el temps, viure
degravo|carregar massa; afeixugar, aclaparar
degredior|baixar, allunyar-se de
dehinc|a partir d'ací, d'ara endavant
dehisco|obrir-se, entreobrir-se, esquerdar-se, esberlar-se
dehonestamentum|allò que deforma, deformitat; deshonor, infàmia, ignomínia
dehonesto|deshonorar, degradar, infamar
deicio|llançar daltabaix, precipitar; abatre, fer caure, caçar
deinceps|l'un rere l'altre, successivament
deinde|tot seguit, de seguida
dein|de seguida
dejero|jurar, comprometre's amb jurament
delabor|cauure de; davallar cap a
delasso|fatigar, extenuar
delator|delator, acusador
delectatio|plaer, delectació, diversió
delecto|1. atraure, retenir.    2. delectar, complaure
delectus|elecció; reclutament de soldats, lleva de tropes
delenimentum|lenitiu, atractiu, seducció, encant
deleo|destruir
delerus|extravagant, delirant, boig
delfin|dofí
Deliacus|de Delos (illa de l'Egeu, on van néixer Apol·lo i Diana), deli
deliberatio|deliberació
delibero|deliberar, discutir
delibo|prendre, agafar
delicatus|deliciós, atractiu, encantador
deliciae|delícies, amor
deliciolae|diminutiu de deliciae, arum (terme afectuós)
delictum|falta, delicte, error
deligo2|escollir
deligo|lligar, fermar, amarrar
delino|untar, empastifar
delinquo|fallar, errar, cometre una falta
deliratio|extravagància, demència, deliri
deliro|desvariejar, delirar
delitesco|amagar-se, refugiar-se
Delius|de de Delos (illa de l'Egeu, on van néixer Apol·lo i Diana), deli
Delphicus|dèlfic, de Delfos (santuari d'Apol·lo)
delphinus|dofí
delphin|dofí
Delphi|Delfos (santuari d'Apol·lo)
delta|Delta (del Nil)
delubrum|temple, santuari
demano|córrer, rajar, brollar, escolar-se
Demarathus|Demarat (rei d'Esparta; pare del rei Tarquini Prisc)
Demaratus|Demarat (rei d'Esparta; pare del rei Tarquini Prisc)
demeaculum|baixada sota terra
demens|boig, dement
dementia|demència, follia
demeo|baixar, descendir; allunyar-se
demereo|guanyar, merèixer, aconseguir el favor
demergo|enfonsar, submergir
demeto|segar, recol·lectar, collir, arrencar
Demetrius|Demetri
demigro|emigrar, retirar-se, anar-se a establir
deminuo|disminuir, debilitar, minvar
deminutio|disminució, minva, afebliment; pèrdua de drets
demiror|sorprendre's, atsorar-se; preguntar-se, desitjar saber
demisse|a poca alçada; humilment
demitto|fer caure, deixar caure
Democritus|Demòcrit (filòsof grec)
demolior|enderrocar, abatre, tirar a terra, destruir
demonstratio|demostració, descripció; senyal, prova
demonstro|mostrar
demoror|aturar-se, esperar
demorsico|rosegar, mossegar
Demosthenes|Demòstenes (orador atenès)
demoveo|apartar, allunyar de
demo|treure, llevar, collir
demulceo|acariciar, acaronar
demum|finalment
denarius|de deu, que en conté deu; denari (moneda equivalent a deu assos)
denarro|explicar amb detall
denego|1. negar amb energia.    2. denegar, refusar
denique|finalment, per fi
deni|deu
denobo|casar-se (la dona)
denomino|denominar, anomenar
denoto|designar
denseo|apinyar, atapeïr, amuntegar, condensar, espessir
densus|dens, espès, atapeït
dens|dent
dentatus|dentat, que té dents; polit, agut, penetrant
dentio|posar les dents; dentar
denudo|despullar, descobrir, exposar, desvelar, manifestar
denuntio|1. anunciar, assabentar, notificar, declarar, presagiar.   2. instar, ordenar, prescriure.   3. amenaçar.
denuo|novament, de bell nou
deopto|escollir
deorsum|avall, cap avall
deosculor|besar efusivament, menjar a petons
depasco|pasturar, péixer
depello|abatre, tirar a terra; rebutjar, allunyar, fer fora
dependeo|estar penjat, penjar
deperdo|perdre
depereo|périr, morir
deploro|lamentar-se, deplorar, desesperar, reunciar a
depono|posar a terra, depositar, renunciar a, abandonar
depopulor|devastar, assolar, saquejar
deporto|transportar; obtenir, assolir; deportar, desterrar
deposco|reclamar, demanar amb insistència, exigir
depositum|dipòsit, consignació
deprecatio|súplica, petició de demència o de perdó, l'imprecació, la malédicció
deprecator|1.  qui amb les seves súpliques evita una desgràcia.  2. intercessor, protector
deprecor|suplicar, mirar d'evitar amb súpliques
deprehendo|agafar per sorpresa, prendre, interceptar, descobrir, advertir
deprendo|agafar, prendre, capturar; descobrir, advertir, veure
deprimo|abaixar, enfonsar, anar a pic (un vaixell)
deproelior|batre's, combatre, lluitar
depromo|treure, extreure, prendre
depugno|lluitar en un combat decisiu, combatre a vida o mort; barallar-se amb combat singular
deputo|evaluar, estimar
derado|raspar, netejar raspant
derelictus|abandonat
derelinquo|abandonar totalment; deixar després de morir
derideo|fer befa, mofar-se, riure's de
derigesco|posar-se rígid, esdevenir immòbil; glaçar-se
derigo|posar en línia recta, redreçar, arrenglerar, dirigir, disposar
deripio|arrencar, treure, llevar
derisor|burleta, bromista
derivo|derivar, desviar
deruo|precipitar, fer caure, abatre; caure
deruptus|abrupte, escarpat, a pic
descendo|baixar; - in certamen : entaular un combat
descisco|dessertar, passar-se, renunciar a
describo|anotar, consignar, descriure; distribuir, repartir, dividir
deseco|tallar, segar, retallar, dividir
desero|abandonar
desertor|desertor, renegador
desiderium|enyorança, falta, desig, necessitat
desidero|1. anhelar, desitjar; necessitar.   2. trobar a faltar, enyorar,haver perdut; (en pass.) estar perdut.   3. trobar a faltar.   4. demandar (àmbit jurídic)
desidia|peresa, indolència, desídia
desido|esfondrar-se, enfonsar-se; afeblir, decaure
designatio|indicació, designació; disposició, ordre
designo|marcar, dibuixar, indicar, delimitar (un espai); nomenar (un magistrat); arranjar, ordenar, disposar
desilio|baixar saltant, saltar
desino|cessar, desistir;  acabar, posar fi;  deixar de
desipio|perdre el seny, tornar-se boig
desisto|renunciar a, abstenir-se de;  (desistere + inf.) deixar de
desolo|deixar sol, abandonar; despoblar, assolar
despecto|guaitar des de dalt, dominar;  menysprear
despectus|menyspreu, desdeny
desperatio|desesperança, desesperació, desesper
desperatus|desesperat
despero|perdre l'esperança, desesperar
despicio|mirar des de dalt; menysprear
despolio|robar, espoliar
despondeo|prometre en matrimoni, comprometre (una dona)
destinatio|determinació, resolució, intenció
destinatus|determinat, resolt, fixat
destino|fixar, subjectar, fermar; fixar, decidir; destinar, reservar
destituo|abandonar, deixar, destituir; privar de
destringo|1.  tallar, arrencar, treure  2. desembeinar l'espasa   3. netejar, fregar.  4. raspar, rasurar
destruo|destruir, enderrocar, demolir, abatre
desubito|de sobte
desudasco|suar molt
desuesco|desacostumar, desacostumar-se
desuetudo|desús, manca de costum
desuetus|desacostumat, desavesat, insòlit
desultor|saltador, genet de relleus
desum|faltar, mancar, no assistir, no ajudar
desuper|de dalt, des de dalt, de dalt a baix
detego|descobrir, fer palès, posar de manifest
detergeo|eixugar, netejar assecant, malbaratar, dissipar
deterior|inferior, més dolent, pitjor
deterius|nom. ou acc. neutre de deterior : pitjor, inferior, més dolent
detero|desgastar, atrotinar; disminuir, debilitar
deterreo|dissuadir, apartar, fer desistir de (+ ab o de, i abl.), impedir (ne, quin o quominus + verb en subjuntiu); espantar, atemorir
deterrimus|el pitjor
detestabilis|abominable, detestable
detestatio|imprecació, la maledicció, abominació, aversió; renunciació, abjuració
detestor|detestar, maleir, avorrit, abominar
detexo|teixir completament, acabar de teixir
detineo|mantenir allunyat, retenir, mantenir
detondeo|tallar, esquilar, afaitar
detorqueo|torçar, desviar, girar; deformar, desfigurar
detraho|treure, arrencar, abatre, tirar avall
detrecto|apartar, rebutjar, refusar; rebaixar, desacreditar, menysprear
detrimentum|detriment, pèrdua, perjudici; derrota, desastre
detrudo|empènyer, precipitar, fer fora a empentes, desallotjar
detruncatio|tala, esporgada, poda
detrunco|trossejar, mutilar, decapitar, esbrancar, separar del tronc
detumesco|desinflar-se, aplanar-se; calmar-se, apaivagar-se
detundo|masegar
deturbo|abatre, tirar per terra; privar, despullar, desposseïr
deturpo|desfigurar, enlletgir
deungo|fregar, ungir
deunx|els 11/12 d'una lliura romana (mesura de pes)
deuro|cremar completament, incendiar
deus|déu
deveho|transportar, portar
deveneror|allunyar amb precs; conjurar
devenio|1. anar a parar, arribar.   2. recórrer, acudir
deversitor|hostaler, dispeser
deversor|hoste
deverto|allotjar-se (en un hostal), acudir, recórrer a
devestio|despullar, desvestir
devexus|que baixa, inclinat, pendent (deuexa, orum, n.: terrenys inclinats, pendents)
devincio|lligar, encadenar, obligar
devinco|véncer completament, sotmetre
devius|desviat, apartat, fora del camí; rodamón, solitari; equivocat, forassenyat, insensat
devoco|cridar, fer baixar, fer venir
devolo|baixar volant, abatre's (una au), córrer precipitadament
devolvo|tirar rodolant, precipitar, fer rodolar, caure, precipitar-se
devoro|empassar, engolir, devorar
devotio|vot, consagració, dedicació, sacrifici
devoveo|1. dedicar, consagrar    2. maleïr   3. sotmetre a encanteris, embruixar
dextera|mà dreta
dexter|droit ; dextra : dret, que es troba a la dreta
dextra|mà dreta
de|des de dalt, sobre, de
diadema|diadema, cinta amb la qual se cenyien el cap reis i sacerdots
diaeta|habitació, saló;  règim, dieta
dialecticus|dialèctic, hàbil en la dialèctica, lògic
dialis|d'un dia, de l'aire, eteri, aeri;  - Dialis, e : de Júpiter
Diana|Diana (deessa de la caça)
diarium|sing. diari; (plur.) ració diària, jornal
diatriba|discussió, diatriba; acadèmia, escola
Dia|Dia (illa del mar de Creta), Naxos
dicax|burleta, mordaç, groller
dicio|dominació, poder, domini, jurisdicció
dico|1. dir, affirmar, pronunciar, explicar, recitar.  2. nomenar.  3. pronunciar un discurs, arengar, pledejar.   4. celebrar, cantar, explicar, descriure, predir.  5. fixar, assignar, establir.  6. advertir, assabentar, notificar.  7. significar, voler dir.  8. nomenar, elegir, proclamar.
dictator|cap, dictador
dictatura|dictadura
dictio|1. dicció, expressió  2. ús de la paraula, discurs, conversa.  3. predicció, resposta d'un oracle
dictito|repetir
dicto|dir sovint, dictar
dictum|paraula, sentència, proverbi
dictu|dir
dido|Dido (reina de Cartago)
diduco|separar, dividir, dilatar; disgregar, distribuir
diecula|espai de temps, pròrroga breu
Diespiter|Júpiter (déu del cel)
dies|dia
diffamo|difamar, divulgar
differentia|diferència
differo|1. dispersar, disseminar, esbombar   2. diferir, ajornar   3. ésser diferent, diferir  (differi : ser turmentat)
difficilis|difícil
difficultas|dificultat
difficulter|amb dificultat, difícilment, de mala gana
diffido|desconfiar, no comptar amb
diffindo|dividir, partir, fendre
diffleo|amarar de plor
diffluo|rajar, córrer, vessar-se, escampar-se, dissoldre's
diffugio|desbandada, dispersió
diffundo|vessar, abocar, estendre, escampar
diffutatus|esgotat pels excessos sexuals
diffututus|esgotat pels excessos sexuals
digero|dividir, separar; ordenar, arreglar, organitzar
digitus|dit (de la mà o del peu); dit, polzada (mesura de longitud); ad digitum pugnaui : vaig lluitar fins que es va fer senyal amb el dit
dignatio|estima, consideració, acció de considerar digne
dignitas|dignitat, consideració, estima, prestigi, honorabilitat
dignor|considerar digne, reconèixer
digno|considerar digne
dignus|digne de (+ abl.);  digne de  (+ qui + subj.)
digredior|allunyar-se, separar-se, marxar, anar-se'n
dijudico|1. jutjar, decidir, resoldre.   2. discernir, distingir.
dijungo|separar
dilabor|dissipar-se, esvanir-se, desaparèixer
dilacero|esmicolar, esbocinar, destrossar
dilargior|prodigar, donar amb liberalitat, distribuir
dilatio|dilació, pròrroga, ajornament
dilectus|1. discerniment, elecció.   2. lleva de tropes, reclutament.   3. tropes reclutades.
diligens|diligent,atent, escrupolós
diligenter|atentament, escrupolosament, puntualment
diligentia|zel, cura escrupolosa, diligència, atenció, puntualitat
diligo|estimar, apreciar
dilorico|esquinçar, arrencar (un vestit)
dilucesco|clarejar, sortir el sol
diluo|dissoldre, diluir, desvirtuar, refutar
diluvium|pluja abundant, inundació
dimetior|mesurar, amidar
dimicatio|combat, batalla
dimico|combatre, lluitar, debatre
dimidio|dividir en dos
dimidius|mig
diminuo|disminuir, minvar, afeblir
dimitto|1. transmetre, enviar.   2. dispersar.  3. deixar marxar.  4.  renunciar a, abandonar
dimoveo|remoure, bellugar, partir, dividir
dinosco|distingir, discernir
Diogenes|Diògenes (filòsof grec)
Diomedes|Diomedes (rei grec)
Dionysius|Dionisi (tirà de Siracusa)
diota|gerra amb dues nanses, àmfora
dio|sub dio (arcaisme): a l'aire lliure
dipondium|moneda de dos assos; mesura de dos peus
dipundius|moneda de dos assos; mesura de dos peus
Dirce|Dirce (font de Tebes)
diremptio|separació, ruptura
direptio|saqueig, robatori
direptor|saquejador, lladre
dirigo|posar en línia recta, arrenglerar, aliniar, ordenar, disposar; (directus, a, um : directe, recte;  sobri, sense embuts)
dirimo|separar, desunir, interrompre
diripio|esparracar; saquejar, assolar; arrencar, arrabassar
diruo|enderrocar, demolir, destruir (dirutus, a, um : trencat, escardat, destruït)
dirus|sinistre, de mal averany, horrorós, cruel (dira, orum : presagis funestos)
discedo|separar-se, allunyar-se
discens|estudiant
disceptatio|discussió
discepto|juger, décider;  debatre, discutir
discerno|discernir, separar
discerpo|esparracar, estripar; dissipar, dispersar
discessio|separació d'esposos, partença, allunyament
discessus|separació, divisió;  partença, allunyament
discidium|esquinç, divisió; separació; divorci
discindo|esquinçar, tallar, separar
discingo|treure el cinturó, desposseïr, despullar
disciplina|ensenyament, disciplina
discipula|alumna
discipulus|alumne
discolor|de colors diferents, multicolor
discordia|discòrdia, desacord, desunió
discordo|estar en desacord, discordar, dissentir
discors|discordant, desavingut, oposat, diferent; enemic
disco|tr. aprendre (una lliçó), conèixer (una notícia); instruir-se, estudiar
discrepo|no estar en harmonia, dissonar, desafinar, discrepar, dissentir; (v. impersonal) discrepat = hi ha discrepància
discretim|separadament, a part
discribo|repartir, distribuir
discrimen|línia divisòria, separació, interval, distància, diferència, distinció, posició crítica
discrimino|separar, dividir, distingir
discumbo|ajeure's, posar-se a taula (tot ajaient-se)
discurro|córrer d'una banda a l'altra, moure's d'ací d'allà
discurso|córrer d'un lloc a un altre, recórrer
discursus|correguda, anada i vinguda, tràfec, agitació
discus|disc, plat
discutio|1. rompre, esberlar, saquejar.   2. dissipar, dispersar, apartar
disertus|eloqüent, expressiu
disicio|dispersar, separar
dispar|dissemblant, diferent, desigual
dispendium|despesa, pèrdua, dispendi
dispensator|administrador, intendent, majordom
dispenso|repartir, distribuir, dirigir
dispereo|desaparèixer, malmetre's, morir, destruir-se
dispergo|escampar, dispersar
dispertio|distribuir, repartir, dividir
dispicio|distingir, considerar, examinar
displiceo|desplaure, desagradar
dispono|disposar, organitzar, distribuir
dispositio|disposició, distribució, arrenjament
dispudet|em fa molta vergonya
disputatio|1. la discussió, controvèrsia, debat.   2. argumentació, dissertació.
disputo|argüir, discutir, debatre, examinar punt per punt
disquisitio|recerca, indagació, disquisició, enquesta
disrumpo|rompre, esmicolar
dissaepio|separar amb una tanca, aïllar
dissemino|disseminar, propagar, escampar, estendre
dissensio|divergència, desacord, dissensió
dissentio|dissentir, desavenir-se, discrepar, estar en contradicció
dissero|exposar, dissertar, disputar, sembrar en diferents llocs
dissico|tallar
dissideo|dissentir, estar en desacord
dissignator|acomodador (al teatre); mestre de cerimònies
dissigno|marcar, dissenyar, disposar, representar, nomenar, arranjar
dissimilis|diferent
dissimilitudo|diferència
dissimulanter|dissimuladament
dissimulatio|dissimulació, disfressa, fingiment
dissimulator|dissimulador, ocultador
dissimulo|dissimular, ocultar; passar per alt, no parar atenció; (en passiva) passar inadvertit
dissipo|escampar, espargir, destruir, anihilar
dissocio|separar, dividir, dissociar, desunir
dissolutio|dissolució, separació de les parts, destrucció, ruïna
dissolvo|dissoldre, separar, deslligar, desfer, destruir
dissonus|dissonant, discordant, desafinat, diferent
dissuadeo|dissuadir, desaconsellar
dissuasor|el qui dissuadeix, el qui parla en contra o desaconsella
distentus|1. inflat, ple.   2. ocupat totalment, retingut.
distichon|dístic
distichum|dístic
distinguo|distingir, separar, discernir, diferenciar
disto|estar allunyat, distar;  distat : hi ha una diferència
distraho|trencar en bocins, dividir, dissociar
distribuo|distribuir, repartir, dividir
distributio|divisió, distribució
distringo|tenir allunyat, retenir, distreure (districtus, a, um : vacil·lant, dubtós; enfeinat, ocupat)
disturbatio|destrucció, ruïna
disturbo|1. dispersar (violentament).   2. demolir, destruir, desfer.
Dis|Dis o Plutó (déu dels infers)
diurnus|diürn, diari, quotidià
diutinus|que dura molt de temps, de llarga durada; constant, continu
diuturnitas|període de temps, llarga durada
diuturnus|durador, perllongat (dans le temps)
diu|molt de temps
diva|deessa, dea
divello|arrencar, estripar, destrossar
divendo|vendre (al detall)
diversitas|diversitat
diversorius|on es pot menjar, beure, o allotjar-te (diuersorium, i, n. : hostal, fonda; cau)
diversus|1. encarat en direccions oposades.  2. oposat
dives|ric
Diviciacus|Diviciac (rei gal)
divido|dividir
divinatio|endivinació
divinitas|divinitat
divinitus|d'origen diví
divinus|diví
divisio|divisió, partició, distribució
divisus|desunit, dividit, allunyat
divitiae|les riqueses, la fortuna, els béns
divorsus|divergent; oposat, separat; diferent
divortium|divorci
divorto|separar-se, divorciar-se, ésser diferent
doceo|ensenyar alguna cosa (acus.) a algú (acus.)
docilis|apte per a aprendre, dòcil, obedient
doctor|el mestre, instructor
doctrina|instrucció, formació teòrica, educació
doctus|savi, instruït
documentum|model, exemple, ensenyança, demostració
dodrans|dodrant (les 3/4 o les 9/12 parts d'un as, d'un peu o d'una hora)
dolens|que causa dolor, dolorós, penós
doleo|1. sofrir, patir, tenir dolor     2. estar afligit
dolium|gerra, tenalla (de terrissa, per a líquids o àrids)
Dolopes|els dolops (poble de Tessàlia)
dolor|dolor
dolose|amb enganys, fraudulentament
dolus|engany, astúcia, ardit, trampa
domesticus|privat, domèstic
domicenium|sopar casolà
domicilium|domicili, habitació, casa, estatge
dominatio|autoritat, potestat, poder absolut
dominator|amo, senyor, sobirà
dominatus|poder absolut, sobirania, domini
domina|mestressa de la casa, senyora
dominium|1. propietat, possessió, domini.   2. festí, banquet
dominor|1. exercir la sobirania, dominar, manar.   2. en passiva: ser governat
dominus|mestre
Domitianus|Domicià (emperador)
Domitius|Domici (nom de família)
domitor|domador, ensinistrador; vencedor, conqueridor
domi|a casa
domo|domar, ensinistrar
domuitio|retorn a casa
domus|casa
donec|fins que, fins al moment que
dono|donar alguna cosa a algú (alcui aliquod o bé aliquem aliqua re)
donum|regal, present, favor
Doricus|dori, grec
Doris|Dòride (regió grega)
dormio|dormir, no fer res, estar ociós
dorsum|dors, esquena; llom gropa
dos|dot, mèrit, talent, dotació, proveïment
dotata|dotada, provista d'una dot
do|donar
draconteus|serpentí
draco|drac, serpent fabulosa
Drappes|Drapes
Druentia|Druència (riu afluent del Roine)
druida|le druida
Druides|m. : druïdes
Drusianus|de Drus (cognom de família)
Drusilla|Lívia Drusil·la (muller d'August)
Drusus|Drus (cognom de família)
Dryas|dríade (nimfa dels boscos)
dubie|amb dubtes, dubtosament, incertament, ambíguament; non - : indiscutiblement, sens dubte
dubitatio|dubte, indecisió, perplexitat
dubito|dubtar, hesitar, estar perplex
dubium|dubte
dubius|dubtós
duceni|dos-cents per a cada un; dos-cents cada vegada
ducentesima|taxa de dues centèssimes (un mig per cent)
ducentesimus|dos-centè
ducenties|dues-centes vegades; vint milions
ducenti|dos-cents; molts
ducenus|dos-cents per a cada un; dos cents cada vegada
duco|I.  1. conduir, dur, menar, fer entrar.  2.  agafar, prendre, adquirir  3.  comptar, enumerar    II. conduir, endur-se, casar-se
ductor|guia, cap, comandant
ducto|conduir, guiar, comandar
ductus|conducció, traçat, deliniació, contorn
dudum|suara, adés, fa poc; fa temps
Duilius|Duïli (nom de família)
dulcedo|doçor, sabor dolç; encant, atractiu
dulcesco|esdevenir dolç, endolcir-se
dulce|agradablement, suaument, dolçament
dulcis|dolç
dulciter|dolçament, agradablement
dumetum|esbarzerar, embrolla; lloc ple d'esbarzers, de garriga
dummodo|mentre que, sempre que (+ subj)
Dumnorix|Dumnòrix (noble gal)
dumtaxat|a tot estirar, no més, com a màxim
dumus|romeguera, esbarzer, brolla
dum|1. (+ ind.) mentre, durant el temps en què   2. (+ subj.) sempre que, a condició que, per tal que, mentre que
duodecim|dotze
duodequadraginta|trenta-vuit
duodesexagesimus|cinquanta-vuitè
duodevicensimus|divuitè
duodevicenus|divuit cada un
duodevicesimus|divuitè
duodeviginti|divuit
duovicenus|(sempre en plural) cada divuit
duo|dos
duplex|doble
duplico|doblar
duritia|solidesa, duresa; aspror, vida dura; fermesa d'esperit, severitat, rigor, rudesa; insensibilitat
Duronia|Durònia
Duronius|Duroni (tribú de la plebs)
duro|endurir, enfortir, solidificar
durus|dur
dux|cap, guia
dynasta|tirà, amo, senyor, petit sobirà
dynastes|tirà, amo, senyor, petit sobirà
Dyrrachium|Dirraqui (ciutat de l'Epir)
d|abreviació de diem
ea|per ací
ebibo|beure, xuclar, buidar
ebrius|embriac, borratxo, sadoll
ebullio|fer sortir, treure a borbolls, treure fora, exhalar; esclatar
eburneus|d'ivori, guarnit d'ivori
eburnus|d'ivori, guarnit d'ivori
Eburones|els eburons (poble gal)
ebur|ivori, objecte d'ivori
ecastor|per Càstor!
ecbibo|beure
ecce|heus ací, vet aquí
eccum|= ecce = heus ací, vet aquí
Echo|Eco (nimfa)
ecquam|és que algú?, que algú?
ecquando|i quan, doncs?,  potser mai?; (int. indirecta) si alguna vegada
ecquid|per ventura?, que potser no?
ecquis|per ventura algú?, per ventura quelcom?
eculeus|poltre, poltre de turment
edax|voraç, golafre; que devora, que consumeix
edentulus|esdentegat; vell
edepol|per Pòl·lux!
edico|proclamar, fer públic, anunciar; determinar, assenyalar; manar, ordenar
edictio|ordre, decret
edictum|edicte, ordre, reglament
edisco|aprendre de memòria
edisserto|explicar (amb detall), desenvolupar, discutir a fons
edo2|menjar
edoceo|ensenyar a fons, instruir
edo|fer sortir, engendrar, donar vida; donar sortida, fer conèixer, publicar (editus, a, um : elevat, alt)
educator|educador, formador
educo|fer sortir, desembeinar; citar o fer comparèixer en judici; elevar, criar
edulis|comestible (edulia, ium, n. : aliments)
effectus|execució, realització, resultat
effeminatus|efeminat
effemino|fer femení, feminitzar; afeblir, enervar, efeminar
effero|1. portar fora, emportar-se, treure  2. aixecar un cadàver, donar-li sepultura  3. manifestar, divulgar   4. enlairar, elevar    5. se - : mostrar-se, aparèixer, vantar-se   6. en pass. : deixar-se emportar, exaltar-se
efferus|salvatge
effervesco|bollir, fermetar, agitar-se
efficacitas|eficàcia, poder
efficaciter|de manera eficaç, efectivament
efficax|actiu, emprenedor, poderós, efectiu, eficaç
efficio|1.acabar, executar, produir, aconseguir    2. - ut : resulta que
effigies|representació, imatge, retrat, efígie
effingo|representar, reproduir, imitar;  eixugar, assecar, fregar suaument
efflagitatio|instància, petició vehement
efflagito|demanar amb insistència, sol·licitar vivament, implorar
efflicte|ardentment, apassionadament
efflictim|ardentment, apassionadament
effligo|matar a cops, exterminar
efflo|exhalar, fer fora bufant
effluo|fluir, córrer, relliscar; escapar-se, esvair-se
effodio|desenterrar, extreure; excavar, remoure
effor|dir, parlar, pronunciar; fixar, determinar
effrenatus|desenfrenat, sense regnes, desbocat (cavall)
effrenus|desenfrenat, sense regnes
effringo|trencar, forçar, fer saltar
effugio|1.(intr.) fugir, escapar.   2.(tr.) escapar de, fugir de, passar per alt, evitar
effugium|fugida, escapatòria, fuga
effulgeo|brillar, resplendir, lluir
effundo|abocar, deixar caure, vessar, deixar anar
effuse|immoderadament, sense mesura;  a la desbandada, precipitadament
effutio|xerrar, parlar a tort i a dret
egens|1. faltat, privat, necessitat de.   2.indigent, pobre.   3. desitjós
egenus|faltat de, pobre, necessitat
egeo|mancar, tenir necessitat, estar necessitat, ser pobre
Egeria|Egèria (nimfa)
egero|(tr.) treure, despatxar, llançar, fer sortir
egestas|1. manca, mancança.  2. indigència, pobresa
egestio|acció de treure o d'evacuar, acció d'evacuar
Egnatius|m. : Egnaci (nom de família)
egomet|jo mateix, a mi mateix
ego|jo
egredior|sortir
egregius|1. egregi, eminent, distingit, il·lustre.   2. extraordinari, magnífic, meravellós.   3. honrós, honrable.  4. favorable, propici.
Egus|Egus (nom d'home)
ehem|ah!, oh!
eheu|ai!,  ai las!  (de dolor)
eho|ep!, ei! (per cridar o amonestar)
eia|apa!, au!, apa! vinga! (per exhortar, animar o consolar)
eicio|fer fora, expulsar, desterrar; rebutjar, refusar
ei|ai!  (de dolor)
ejaculo|llançar, projectar, deixar anar
ejulatio|crit, lament
ejulatus|crit, lament
ejulo|cridar (de dolor); lamentar-se
ejuro|refusar solemnement i amb jurament; dimitir, abdicar, renunciar
ejusdemmodi|de la mateixa manera
ejusmodi|així, d'aquesta manera, d'aquest gènere
elaboro|treballar amb afany, esforçar-se
elabor|(int.) esmunyir-se fora, escapar, desaparèixer; (tr.) escapar, eludir
elanguesco|llanguir, debilitar-se
Eleata|d'Èlea (Vèlia), eleata
Eleates|d'Èlea (Vèlia), eleata
electio|elecció, tria
Electra|Electra (nom de personatge mític)
elefantus|elefant
elegans|elegant
elegantia|elegància, gust, distinció
elegantius|amb molt de gust, amb molta distinció
elegea|elegia
elegi|versos elegíacs
elementum|element, primera matèria; (pl.) lletres de l'alfabet, les principis, categories
elephans|elefant
Elephantine|Elefantina (illa del Nil)
elephantus|elefant
Eleusis|Eleusis (ciutat famosa pels misteris de Ceres)
elevo|aixecar, elevar; debilitar, disminuir, fer minvar; desacreditar
elicio|atreure, fer sortir; conjurar; extreure, treure, arrencar
elido|expulsar, fer sortir, aixafar, triturar, destruir
eligo|escollir, arrencar
elixo|coure amb aigua, fer bollir
elixus|bullit, escaldat, xop (d'aigua)
elluor|(deponent) devorar amb avidesa, engolir, endrapar
elogium|elogi
eloquens|eloqüent
eloquentia|eloqüència
eloquor|parlar, explicar-se, pronunciar
eludo|jugar, guanyar (jugant); evitar; enganyar, burlar-se de
elugeo|plorar, portar dol
eluo|rentar, netejar, ensabonar; purificar; treure, esborrar
emancipo|emancipar, cedir l'autoritat; se - alicui : sotmetre's a algú
emano|rajar, fluir; emanar, provenir, néixer; divulgar-se, difondre's
Emathia|Emàtia (província de Macedònia), Macedònia
emax|affeccionat a comprar, gran comprador
emeditatus|fingit
emendico|captar, mendicar
emendo|esmenar, corregir, reformar
ementior|dir falsament, mentir, inventar
emereo|1. merèixer, guanyar   2. acabar el servei militar, completar-lo
emergo|sortir, emergir, aparèixer, mostrar-se
emetior|mesurar
emico|sortir, brollar, saltar; brillar, resplendir, fer-se aparent
emigro|emigrar, canviar de residència
eminens|eminent, elevat, prominent; sortint; distingit, extraordinari
emineo|elevar-se, sobresortir, ressaltar; distingir-se
eminus|de lluny, a distància
emiror|mirar amb estupefacció, meravellar-se
emissio|emissió, llançament
emitto|fer, deixar anar, fer fora; sortir; dir, proferir
emolumentum|avantatge, guany, emolument
emorior|desaparèixer, morir
emoveo|fer fora, allunyar, commoure, dissipar
emo|comprar
emptio|compra, adquisició, cosa comprada
emptor|comprador
emungo|mocar-se, enganyar, estafar
em|té, heus ací
enarro|explicar, exposar amb detall
enascor|néixer, créixer, apuntar, sorgir, aparèixer
enato|sortir nedant, salvar-se nadant
Enceladus|Encèlad (tità)
Endymion|Endimió (estimat de la Lluna)
eneco|matar, deixar mort
enervo|enervar, debilitar, efeminar, esgotar
enico|matar, fer morir, esgotar
enim|en efecte, cert, en veritat, realment
eniteo|brillar, resplendir, distingir-se
enitesco|tornar-se brillant, distingir-se
enitor|procurar, esforçar-se
Ennius|Enni (poeta llatí)
enodo|treure els nusos, explicar, exposar, posar en clar, aclarir
enormis|desmesurat, enorme, irregular
enoto|anotar
eno|salvar-se nadant, escapar (nadant, volant)
ensis|espasa; autoritat; guerra
entheus|inspirat (per una divinitat), ple d'entusiasme
enumero|enumerar, comptar; passar revista, resumir, recapitular
enuntio|revelar, descobrir, divulgar (un secret); enunciar, exposar, dir
enuptio|casament (de la dona amb un home que no és de la seva classe)
en|heus ací!,  au!
eo2|allí, en aquest punt; eo... ut: fins el punt... que
eo|anar
epaphaeresis|repassada
Epasnactus|Epasnacte
ephebus|adolescent (entre els grecs, de 18 a 20 anys, edat del servei militar)
Ephesus|Efes (ciutat d'Àsia Minor)
ephippium|guadralpa (arreus de cavalleria)
Epicurus|Epicur (filòsof grec)
Epidaphna|Epidafna (poble prop d'Antioquia)
Epidaurus|Epidaure (ciutat grega)
epigramma|epigrama
epilogus|epíleg, conclusió
Epirus|Epir (regió grega)
epistula|carta, missiva
epityrum|epitir (confitat d'olives)
Eporedorix|Eporedòrix
epoto|apurar, buidar bevent
Eppia|Èpia (personatge de Juvenal)
epulae|aliments, menges; banquet, tiberi
epulor|menjar, assistir a un banquet o festí
epulo|epuló (sacerdot que presidia els banquets dels sacrificis); golafre, que menja molt
epulum|festí (solemne); banquet sagrat
equa|euga
equester|eqüestre
eques|genet, cavaller romà; cavalleria, ordre eqüestre
equidem|sens dubte, certament
equile|cavallerissa, estable
equitatus|cavalleria
Equitius|Equici
equito|cavalcar, anar a cavall
equuleus|cavall jove, poltre;  poltre (de tortura)
equus|cavall
Erato|Èrato (Musa; reina d'Armènia)
era|(o hera) mestressa de casa; mestressa, senyora
Erebus|l'Èreb, els inferns
Ergasilus|Ergasil
ergastulum|ergàstul (presó o taller d'esclaus i d'altres condemnats) (plural = esclaus, condemnats)
erga|davant, enfront de; envers, en favor de; contra
ergo|doncs, per tant; així doncs
erigo|dreçar, aixecar, alçar (erectus, a, um : dret, erecte, elevat; atent, suspens, coratjós)
Erinys|Erinis (una de les Fúries)
eripio|1 - prendre, arrabassar; endur-se, apartar; llevar, privar de. - 2 - salvar, sostreure, alliberar.
erogo|1.  pagar; distribuir; llegar 2.  sacrificar
errabundus|errant, errabund
erratum|error, errada
error|1 - vagareig, viatge atzarós. - 2 - desconeixement, confusió; error, errada, engany. - 3 - follia, deliri.
erro|1 - errar, vagar. - 2 - perdre's, apartar-se. - 3 - errar, equivocar-se.
erubesco|envermellir-se; ruboritzar-se, avergonyir-se
eructo|rotar, vomitar; escopir
erudio|instruir, ensenyar, educar; informar
eruditus|culte, erudit; versat, avesat
erugo|desarrugar
erumpo|1 - sortir impetuosament, llançar-se, precipitar-se. - 2 - amb ac. rompre, obrir. - 3 - fig. descarregar, deixar anar. - 4 - esclatar, manifestar-se, sorgir. - 5 - anar a parar, fer cap.
eruo|1 - arrencar, extreure; fig. descobrir, obtenir. - 2 - arrasar, aterrar, derrocar
eruptio|arrencada, sortida; mil. irrupcció
erus|(o herus) amo, cap de casa, patró (respecte als esclaus)
Eryx|el mont Èrix
escarius|bo de menjar, comestible (escaria, orum, n. : plats, menjars)
esca|menjar, vianda, aliment
escendo|pujar, muntar
Esquiliae|les Esquílies (barri de Roma)
Esquilina|la porta Esquilina
essedum|èssedum (carro de guerra gal, adoptat pels romans)
essito|(o esito) freq. d'edo, menjar
Essuvii|els essuvis
esurio|tenir fam, patir fam
esus|menjar
etenim|i de fet, ja que
etiamnunc|encara ara, a hores d'ara
etiamsi|fins i tot si, tot i que
etiam|encara, també, a més; fins i tot, àdhuc
Etruria|Etrúria
Etruscus|etrusc
etsi|encara que, tot i que, malgrat que
et|i.  adv. també
Euboea|Eubea (illa del mer Egeu)
Euboicus|eubeu, d'Eubea
Euclio|Euclió (personatge de Plaute)
Euhadne|Evadna (esposa de Capaneu)
euhoe|euhe (crit ritual de les bacants)
Eumaeus|Eumeu (porquer d'Ulisses)
Eumenes|Èumenes (rei de Pèrgam)
Eumenides|Eumènides, Fúries (divinitats de la venjança)
Eumolpus|Eumolp
Eunus|Eune (cabdill esclau revoltat)
Euphorus|Èufor
Euphrates|Eufrates
Euporus|Eupor
euripus|freu, canal
Europa|Europa
eurus|Eure (vent del sud-est)
Eurystheus|Euristeu (rei mític de Micenes)
evado|sortir, anar-se'n ;escapar-se, evadir-se; arribar, anar a parar; resultar, esdevenir
evagor|dispersar-se; mil. desplegar-se, maniobrar; estendre's, desbordar-se
evalesco|1. enfortir-se 2. pervenir, reeixir  3. prevaler, imposar-se
evanesco|esvanir-se, evaporar-se
evax|bravo! visca!
evectio|elevació
eveho|transportar, emportar-se
evello|arrencar, llevar; fig. esborrar, suprimir
evenio|sortir, resultar; ocórrer, esdevenir-se
eventus|resultat, desenllaç
everbero|colpir, batre
eversio|bolcada, enderrocament; destrucció, ruïna
everto|1 - capgirar, remoure. - 2 - abatre, destruir; fig. arruïnar, violar. - 3 - expulsar, expropriar, privar
evinco|derrotar, vèncer
evito|evitar, esquivar
evoco|cridar, convocar; mil. allistar, mobilitzar (euocati, orum : reenganxats, veterans)
evolo|emprendre el vol, envolar-se; fig. pujar, encimbellar-se
evolvo|fer rodar, arrossegar
evomo|perbocar, vomitar
exacerbo|exacerbar, irritar
exactor|: 1. expulsor, proscriptor 2. el qui exigeix, creditor 3. recaptador d'impostos 4. vigilant, controlador 5. director d'una obra o treballs.
exaequo|aplanat, anivellar; igualar, equiparar
exagito|remoure, agitar; acaçar, empaitar; turmentar, afligir
exalto|aixecar, elevar
examen|eixam, munió
examino|eixamenar-se; pesar, equilibrar; fig. examinar, ponderar
exanclo|buidar, fer rajar; endurar, suportar
exanimis|exànime, sense vida
exanimo|desinflar, desanimar; ; pass. defallir; llevar la vida, matar
exanimus|sense vida, mort
exardeo|cremar
exardesco|encendre's, cremar; fig. irritar-se, experimentar un sentiment violent
exaresco|assecar-se completament; marcir-se, exhaurir-se
exarmo|desarmar
exaro|llaurar; solcar; traçar (sobre cera), escriure
exaspero|1. fer aspre o rude  2.  irritar, exasperar
exauctoro|llicenciar (un soldat);  destituir
exaudio|1.  escoltar amb claredat  2.  escoltar favorablement, deixar-se persuadir
excandesco|encendre's, cremar
excanto|atreure o rebutjar per conjurs
excedo|anar-se'n, sortir, retirar-se, eixir; amb ac. excedir, ultrapassar
excellens|eminent, distingit, excel·lent
excello|excel·lir, distingir-se, ressaltar
excelsus|elevat, alt; eminent, excels, noble
exceptio|excepció, restricció, reserva
excerpo|recollir, arreplegar; resumir, fer extrets, prendre notes
excessus|sortida, eixida, partida; decés, mort
excetra|serp, hidra; fig. escurçó
excidium|posta (del sol); destrossa, ruïna
excido|1.  caure, sortir; tocar (en sort) 2.  tallar; arrasar, enderrocar; arrencar
excindo|(o exscindo) destrossar, devastar, abatre
excio|fer venir, convocar, cridar;  fer sortir, treure; despertar; alarmar; incitar, provocar
excipio|1.  treure, llevar; retirar , excloure  2. rebre, recollir
excito|1 - fer sortir, fer venir, cridar. - 2 - despertar, desvetllar. - 3 - aixecar (la caça). - 4 - fer créixer. - 5 - dreçar, alçar, bastir. - 6 - aixecar, posar empeus. - 7 - avivar, atiar. - 8 - fig. animar, estimular; excitar, provocar.
exclamatio|crit, exclamació
exclamo|cridar, fer crits
excludo|deixar fora, no rebre; excloure, apartar
excogito|imaginar, recercar; concebre, inventar
excolo|cultivar; polir, refinar; guarnir, ornar
excors|obtús, insensat, boig
excrucio|torturar, turmentar
excubiae|vetllada; guàrdia; cos de guàrdia, sentinella
excubo|dormir fora; vigilar, estar de guàrdia; vetllar
excurro|1.  sortir corrent, anar-se'n corrents; fer una incursió  2. allargar-se, estendre's
excursio|sortida, excursió; mil. incursió, assalt
excursus|sortida, excursió; mil. sortida, irrupció; fig. digressió
excusatio|excusa, justificació
excuso|excusar, justificar, disculpar; al·legar, presentar com a excusa
excutio|tombar, tirar, fer caure; llançar; empènyer, expulsar; arrencar, arrabassar; fig. privar de; fig. examinar, escatir, indagar
exedo|rosegar, devorar; fig. consumir, afeblir
exemplar|exemple, model; exemplar, còpia
exemplum|exemple, model
exeo|sortir, eixir, partir
exerceo|1.  agitar, moure, impel·lir; fer treballar  2.  agitar, estimular, suscitar; inquietar, turmentar 3. exercitar, instruir 4. exercir, practicar
exercitatio|exercici, pràctica
exercitio|exercici, pràctica;  administració
exercito|exercitar, avesar, entrenar
exercitus|exèrcit
exero|(o exsero) treure, aixecar; descobrir, despullar; revelar, descobrir, mostrar
exertus|(o exsertus) sortit; obert, declarat; sorollós
exesus|rosegat
exhalo|exhalar, emetre; expirar
exhaurio|buidar, exhaurir, esgotar; acabar, consumir
exhibeo|mostrar, exhibir, presentar; demostrar, palesar; causar, ocasionar
exhibitorius|que pertoca a l'exhibició, presentador, exhibidor, oferidor
exhortatio|exhortació, encoratjament
exigo|1 - expulsar, treure, fer fora; rebutjar; impel·lir, enfonsar. - 2 - exigir, reclamar, demanar. - 3 - acabar, acomplir; passar, travessar. - 4 - pesar, regular, determinar; fig. mesurar, ajustar, coformar; deliberar, determinar
exiguitas|petitesa, exigüitat; escassetat, manca
exiguus|petit, curt, estret; exigu, escàs
exilio|(o exsilio) saltar, fer bots; llançar-se; fig. elevar-se
exilis|prim, magre; pobre, miserable
exilium|(o exsilium) exili, confinament
eximie|extraordinàriament, singularment
eximius|excepcional, rar; extraordinari, singular, eximi
eximo|treure, llevar, extreure; suprimir, esborrar; excloure, excepturar; ocupar, consumir
exim|(o exinde, o exin) local: d'ací, d'aquest lloc; temporal: després, a continuació
exinanio|buidar, descarregar; desguarnir, eliminar; espoliar, saquejar
exintero|(o exentero) esbudellar, estripar; pelar, saquejar
existimatio|opinió, judici, consideració; estima, reputació, crèdit
existimo|estimar, avaluar, apreciar; opinar, considerar, creure; considerar com, tenir per
exitiabilis|funest, perniciós, calamitós
exitialis|mortal
exitium|fi, mort, perdició, desgràcia
exitus|sortida, eixida; fi, mort; resultat, solució
exodium|conclusió; exodi
exolesco|madurar; marcir-se; caure en desús, perdre's; apagar-se, cessar
exonero|descarregar, evacuar; alliberar, exonerar
exopto|anhelar, desitjar
exorabilis|apaivagable, accessible; subornable
exorbitatio|desviació, diferència
exorbitator|el que excedeix, destrueix
exorcismus|exorcisme
exorcista|exorcista
exorcizo|exorcitzar
exordinatio|desordre
exordior|ordir, tramar; emprendre, començar
exordium|començament, principi, origen; exordi, introducció (d'um discurs o escrit)
exorior|sorgir, néixer; sortir, llevar-se; aparèixer, presentar-se
exorno|equipar, guarnir; adornar, embellir
exoro|pregar, suplicar; ablanir, propiciar; obtenir amb precs, convèncer
exortus|sortida, eixida, elevació; naixement; presència, aparició
exosculor|petonejar, besotejar; afalagar
expallidus|pàl·lid, esblaimat
expatro|dissipar, dilapidar
expavesco|espantar-se, espaordir-se; témer, reguardar
expectatus|(o exspectatus) esperat
expedio|desembarassar, alliberar, salvar; aparellar, preparar; explicar, exposar, contar
expeditio|expedició, campanya
expeditus|lleuger, expedit (sense bagatges)
expello|expulsar, foragitar; exloure, rebutjar
expendo|pesar; mesurar, compensar; ponderar, sospesar; pagar; expiar
expergiscor|despertar-se, desvetllar-se, espabilar-se
expergite|amb atenció, amb cura
expergitus|desvetllat, despertat
experientia|prova, comrovació; temptativa
experimentum|prova, experiment; exemple, mostra
experior|provar, comprovar, posar a prova; assajar, ensinistrar; intentar, temptar (expertus, a, um : expert, avesat)
expers|apartat, exclòs; desconeixedor; mancat, privat
expeto|percaçar, sol·licitar; desitjar, anhelar; reclamar, exigir
expilo|espoliar, robar, saquejar
expingo|pintar, representar; maquillar; descriure
expio|expiar, purificar; purgar, reparar; redimir
explano|(rar) estendre, escampar; interpretar, explicar, explanar
expleo|omplir, cobrir; completar
explicatio|desplegament; solució, explicació
explico|1.  desplegar, estendre; desenrotllar, obrir  2. ajeure, deixar estès; eixamplar, ampliar  3. desenredar; (fig.) desembrollar, resoldre  4. desenvolupar, exposar; explicar, referir
exploratio|observació, investigació
explorator|onservador, investigador, explorador; espia
exploratus|cert, segur
exploro|1 - explorar, recórrer; reconèixer, espiar. - 2 - examinar, comprovar; provar, posar a provar, assajar: intentar, preparar.
expolio|brunyir, polir, allisar; polir, ornar, refinar
expono|estendre, escampar; exposar, abandonar; (fig.) presentar, proposar; exposar, referir, tractar
exporto|dur fora, emportar-se; exportar, expedir
exposco|sol·licitar, pregar, suplicar
expositio|exposició (d'un infant); exposició, explicació
expostulo|instar, sol·licitar; reclamar, exigir
exprimo|extreure, treure prement; prémer, esprémer; llançar; reproduir (plàsticament); representar, traçar, plasmar; reflectir, manifestar
exprobro|blasmar, retreure, reprotxar
expromo|1 - (rar) treure, abocar. - 2 - mostrar, fer ús de, donar proves; disposar, preparar. - 3 - proferir, pronunciar; declarar, manifestar.
expugnatio|assalt
expugno|assaltar, prendre; derrotar, vèncer
expungo|punxar, picar; esborrar, cancel·lar; donar la baixa, llicenciar; comprovar
expuo|(o exspuo) escopir
exquiro|encercar, indagar, esbrinar; interrogar, preguntar; tractar d'obtenir, demanar; descobrir, trobar
exquisite|acuradament, refinadament
exquisitus|refinat, exquisit; polit, acurat
exsanguis|(o exanguis) sense sang, dessagnat; pàl·lid; feble, fluix
exsarcio|reparar; compensar
exsatio|assaciar
exscribo|transcriure, copiar
exsecrabilis|execrable, detestable
exsecratio|execració, abominació; imprecació, jurament imprecatori
exsecror|(o execror) execrar, abominar, maleir; proferir execracions, fer imprecacions
exsequiae|(o exequiae) seguici fúnebre, exèquies, funerals
exsequor|(o exequor) seguir, anar al darrere de; perseguir, venjar; intentar, pretendre; enumerar, tractar, exposar
exsibilo|proferir amb xiulets, barbotejar; xiular
exsilio|(o exilio) saltar, fer bots; llançar-se; fig. elevar-se
exsilium|(o exilium) exili, confinament
exsisto|(o existo) sorgir, aparèixer; originar-se, resultar; donar-se, existir
exsolvo|(o exolvo) deslligar, desnuar; alliberar; pagar, satisfer
exspectatio|previsió, expectació, spera; esperança, confiança; interès, atenció
exspecto|(o expecto) esperar
exspiro|(o expiro) exhalar, emetre; expirar, morir
exspuo|(o expuo) escopir
exstinguo|(o extinguo) apagar, extingir; esborrar; consumir, destruir, dissipar
exsto|(o exto) sobresortir, sortir enfora, mantenir-se fora; elevar-se , alçar-se; mostrar-se, manifestar-se, constar (exstat: consta que; és segur que); subsistir, restar, existir.
exstruo|(o extruo) amuntegar, acumular; proveir, assortir; bastir, construir
exsulo|(o exulo) trobar-se desterrat, viure a l'exili; exiliar
exsul|(o exul) exiliat, desterrat
exsuperantia|superioritat, excel·lència
exsurgo|(o exurgo) alçar-se; sorgir; (fig.) encoratjar-se
extabesco|esllanguir-se; esvanir-se
extemplo|tot seguit, de seguida
extendo|estendre, allargar, estirar; desplegar, escampar
extentus|estès
extenuo|aprimar, esmicolar, reduir; disminuir, rebaixar
extergeo|netejar, rentar; (fig.) saquejar
exterior|de fora, exterior
extermino|bandejar, expulsar; excloure, llevar, privar
externus|1 - extern, exterior, estrany. - 2 - foraster, estranger. - 3 - advers, hostil.
exterreo|aterrir, espantar
exterritus|espantat, embogit
exterus|exterior, extern; forà, estrany, estranger
extimesco|espantar-se, esverar-se; témer
extimus|extrem, darrer, últim
extinguo|(o exstinguo) apagar, extingir; esborrar; consumir, destruir, dissipar
extollo|alçar, aixecar; exaltar, distingir; exagerar; (refle.) vantar-se, gloriejar-se
extorqueo|- tr. - torçar, dislocar; turmentar, torturar; ; prendre, arrabassar; obtenir per la força
extorris|exiliat, proscrit; expulsat, foragitat
exto|(o exsto) sobresortir, sortir enfora, mantenir-se fora; elevar-se , alçar-se; mostrar-se, manifestar-se, constar (exstat: consta que; és segur que); subsistir, restar, existir.
extraho|treure, exctreure, arrencar; fer sortir, arrossegar; allargar, prolongar; consumir, deixar passar
extraneus|de fora, estrany, foraster
extra|fora de; a part, contra; excepte, llevat de.  adv. : fora, a l'exterior (extra quam : excepte que, a menys que)
extremus|extrem, darrer, últim
extrilidus|molt pàl·lid
extrinsecus|de fora, de l'exterior; fora, per fora, exteriorment
extrudo|treure a empentes, fer fora
extruo|(o exstruo) amuntegar, acumular; proveir, assortir; bastir, construir
extundo|treure a cops; (fig.) arrencar
exturbo|expulsar, proscriure
exundatio|desbordament
exundo|sobreeixir, vessar-se, rajar
exuo|despullar, descobrir, mostrar; despullar-se, llevar-se
exuro|abrasar, cremar, incendiar; consumir
exuviae|despulles; botí
ex|+ abl. : de, des de, de dintre de; per, a causa de
e|+ abl. : de, des de, de dintre de; per, a causa de
faba|fava
fabella|conte, anècdota, faula
faber|artesà, obrer, menestral
Fabius|Fabi (nom de família)
fabre|enginyosament, artísticament
fabrica|art, ofici d'artesà; treball artístic, artesania; taller, fàbrica, forja
Fabricius|Fabrici (nom de família)
fabrico|fer, confeccionar, fabricar
fabula|llegenda, mite; relat, conte, faula; peça teatral
Fabullus|Fabul
fabulor|parlar, conversar
facesso|executar, dur a terme; anar-se'n, allunyar-se
facete|elegantment, finament
facetia|(principalment en plural) gràcia, facècia, plasenteria; agudesa, acudit
facetus|elegant, gentil; plasent, alegre, divertit
facies|1.  aparença, forma, aspecte; aspecte bonic, bellesa  2.  rostre, faç, fesomia  3.  (poet.) gènere, mena, classe  4.  imatge, visió, espectre
facile|fàcilment
facilis|fàcil
facilitas|facilitat, aptitud; rapidesa, diligència
facinerosus|malfactor, criminal
facinus|1.  acció, acte, fet  2.  maldat, crim, atemptat
facio|fer, realitzar, portar a terme
factiosus|ben relacionat, ben considerat; intrigant, rebel, facciós
factio|1.  acció, producció; conducta, comportament  2. agrupació, corporació; colla, grup  3.  intriga, conspiració
factito|fer sovint, soler fer
factum|fet, acció, comesa; treball, obra, empresa
facultas|capacitat, facultat
facundus|que parla amb facilitat, eloqüent, facundiós
faetidus|(o foetidus) pudent, pestilent, fètid
faex|(o fex) pòsit, rebuig, deixalla
Falanius|Falani (nom d'home)
falcifer|que porta una falç, armat, guarnit de falçs
fallacia|engany, superxeria, fal·làcia
fallax|enganyós, capciós, insidiós; mentider, fal·laç
fallo|enganyar, defraudar, decebre; trair; escapar a, ocultar-se; escapolir-se, esquivar
falso|falsament
falsus|fals, erroni, equivocat
fama|notícia, nova; rumor; opinió pública; anomenada, renom, fama; bona reputació
fames|fam, gana
familiaris|pertanyent al servei; familiar, domèstic; amic, íntim (familiaris, is, m. : esclau, servent)
familiaritas|amistat, intimitat, familiaritat
familia|conjunt de servents; casa familiar, família
famosus|conegut, famós; de mala fama, desacreditat, difamat
famula|serventa, esclava
famulus|servent, servidor
fanaticus|inspirat, fanàtic; delirant, frenètic
Fannius|Fanni (nom de família)
fanum|lloc consagrat, santuari, temple
farcimen|salsitxa, botifarra
farcio|omplir completament, atapeir, farcir
farreum|tortell, pastís de farina d'espelta
farreus|de blat, d'espelta
far|espelta; gra, farina d'espelta (esp. emprat en els sacrificis)
fasciculus|paquet, fardell, feix
fascino|encantar, fetillar, fascinar
fascis|paquet, manoll, feix ; plural : feixos (conjunt de vares lligades al voltant d'una destral, que portaven els lictors)
fastidienter|desdenyosament
fastidiosus|delicat, aprensiu; meticulós; insatisfet; altiu, desdenyós
fastidio|fer el desdenyós; sentir aversió; (amb ac. gen. inf.) tenir aversió a, sentir repugnància per, desdenyar
fastidium|desgana, repugnància; desdeny, aversió
fastigatus|afilat; allargat en punta
fastigium|punta, extrem; inclinació, pendís
fastus|fast. - (dies) fasti : dies fatosjours fasts (dies hàbils per a l'administració de justícia); fasti, orum (m. pl.) : dies hàbils; llista de festes anuals; calendari; registre dels cònsols per ordre cronològic
fas|el lícit, el permès per la llei divina; designi diví, voluntat divina ; fas est : és permès pels déus...
fatalis|del destí, del fat, fatal; funest
fataliter|per disposició del destí, fatalment
fateor|admetre, acceptar, reconèixer;, manifestar, declarar, proclamar
fatidicus|profètic, fatídic
fatigatio|lassitud, esgotament, fatiga
fatigo|cansar, fatigar; aclaparar, inquietar; molestar, turmentar
fatim|ad fatim, o affatim, abundantment, prou i massa, ben bé
fatisco|fendre's, obrir-se; esgotar-se, fatigar-se
fatum|vaticini, predicció; el fat, el destí; sort
fatuus|insípid, fat; toix, insensat
fauces|gola, gorja, boca
Faunus|Faune, Pan (divinitat campestre)
Faustulus|Fàustul (pastor llegendari, pare adoptiu de Ròmul i Rem)
faustus|afortunat, feliç; que porta sort, favorable
fautor|defensor, protector
faveo|ésser favorable, afavorir; ésser partidari de, protegir
Favonius|Favoni (vent de ponent; nom de família)
Favonus|Favó
favorabilis|amable, simpàtic; ben rebut, estimat, popular
favor|bona voluntat, favor; inclinació, partidisme; simpatia, grat
faxim|= fecerim (perfet de subjuntiu arcaic del facio) ho garanteixo
faxo|(futur arcaic del facio) procuraré que...
fax|torxa
febris|febre
Februarius|febrer
fecunditas|fertilitat, fecunditat
fecundus|productiu, fecund; ric, abundant
felicitas|sort, felicitat
feliciter|sortosament, feliçment; amb bons resultats, amb èxit
felix|feliç
fel|fel, bilis
femina|dona
femineus|propi de la dona, femení
femininus|propi de la dona, femení
femur|cuixa
fenerator|prestador, usurer
fenerato|amb usura
fenestra|finestra
fenum|fenc, palla
fenus|interès (d'un capital, d'un préstec); préstec; guany, profit, benefici
feralis|funeral, dels morts, fúnebre; fatal, funest
ferax|fèrtil, productiu, feraç
fera|bèstia, fera
ferbeo|bullir
ferculum|baiard (emprat esp. en processons), safata, plat
feretrum|baiard; fèretre
fere|quasi, gairebé
feriae|diada, festa; vacances, descans
ferinus|de fera
ferio|colpejar; colpir; matar, sacrificar; - foedus : concloure un tractat; danyar, ferir
feritas|ferotgia, crueltat, ferocitat
ferocia|ferotgia, ferocitat
ferox|violent, ferotge, feroç
fero|portar, dur; aguantar, suportar, tolerar; concedir, permetre; donar a conèixer, comunicar, fer saber; referir, relatar, dir
ferratilis|guarnit de ferros, carregat de grillons
ferreus|de ferro
ferrugineus|semblant al ferro, vermell fosc
ferrum|ferro, eina o arma de ferro
ferula|canyaferla; fèrula, palmeta; bastó, vara
ferus2|salvatge, fer; ferotge, cruel
ferus|bèstia
fervefacio|fer escalfar, fer bullir; fondre
fervens|molt calent, bullent, ardent; inflamat; escalfat, encès
ferveo|ésser molt calent, bullir, cremar; estar en efervescència, estar agitat, estar animat
fervesco|posar-se a bullir; inflamar-se, escalfar-se; estar agitat
fervidus|bullent, ardent, cremant
fervor|calor sufocant, ardor; efervescència, agitació
Fescenninus|de Fescènnia, fescenní
fessus|cansat, fatigat
festinanter|apressadament, precipitadament
festinatio|pressa, promptitud; precipitació
festino|apressar-se, afanyar-se; (amb ac.) apressar, accelerar, precipitar
festivitas|alegria, joia
festivus|de festa, festiu; alegre, divertit, amé; agradable, jovial, cordial
festus|de festa, festiu, solemne
fetialis|dels fecials, fecial
fetus2|fecund, fèrtil; carregat, ple, prenyat
fetus|m. : infantament, part; posta (dels ous); reproducció; concepció, engendrament; cria, prole
fibula|gafa, clavilla; fíbula
fictilis|fet d'argila, de fang, de terrissa (fictile, is, n. : vas, vaixella de terrissa)
fictor|modelador, escultori
ficula|diminutiu de ficus
ficus|figuera; figa
fidelis|lleial, segur, fidel
fideliter|lleialment, fidelment
Fidena|Fidena (ciutat del Laci)
fidens|1. part. pres. de fido. 2. confiat, segur, animós; audaç, valent
fides|cítara, lira
fidicen|tocador de lira
fido|confiar, tenir confiança en
fiducia|contracte fiduciari, fidúcia; confiança, seguretat
fidus|lleial, fidel, sincer; segur, sòlid, ferm
figo|clavar, fixar; enfonsar, endinsar; plantar, col·locar; aturar, parar
figura|forma, configuració, estructura; aspecte, figura
filia|filla
filiola|filla petita, filleta; diminutiu de filia
filius|fill
filum|fil
fingo|donar forma a, fer; crear, formar; esculpir, representar; modelar; imaginar, inventar; fingir, simular; part. fictus : fingit; fals, inventat
finio|limitar, delimitar; acabar
finis|límit, fi, extrem; pl., límit, confins, frontera
finitimus|veí, limítrof
finitor|agrimensor; el qui posa fi
fio|(serveix de passiva al facio); esdevenir, originar-se; succeir, passar (amb ut, ne, etc.); resultar
firmator|afiançador
firmitas|consistència, vigor, fermesa
firmiter|fortament, sòlidament, fermament
firmitudo|solidesa, consistència; resistència, fermesa
Firmius|Firmi (nom de família)
firmo|afermar, enfortir; consolidar, refermar; confirmar, ratificar
firmus|sòlid, ferm; estable, fort; Firmus, i, m. : Firm
fiscus|cistell, panera; tresor imperial
fistula|tub, canal, canonada; flabiol, flauta
Flaccus|Flac (cognom de família)
flagello|fuetejar, flagel·lar
flagellum|fuet, flagell
flagitiosus|ignominiós, vergonyós, deshonrós
flagitium|escàndol, ignomínia, deshonra
flagito|sol·licitar, instar; reclamar, exigir
flagrantia|ardor; (fig.) passió, abrandament
flagritriba|destrossafuets (esclau sovint apallissat)
flagro|cremar, estar encès; flamejar; (fig.) enardir-se, estar inflamat
flagrum|fuet, tralla
flamen|flamen (sacerdot assignat a un déu)
Flaminia|(Flaminia uia) Via Flamínia (de Roma cap al nord)
Flamininus|Flamini (nom de família)
flamma|flama
flammeus|de foc, de flama; radiant, brillantde flamme, brillant (flammeum, i, n. : flammi -vel de color de foc que portaven les núvies)
flammo|encendre, inflamar; (fig.) excitar, enardir
flatus|buf, bufada; respiració, alè
flavus|groc, daurat; ros
flebilis|digne d'ésser plorat, lamentable, llastimós
flecto|doblar, corbar (flexum mare : una cala)
fleo|plorar
fletus|plor, lament; llàgrimes
flexus|doblegament, flexió; tomb, girada; inflexió, modulació (de la veu)
floccus|floc, bri, borralló (esp. de llana); (fig.) cosa sense importància
Flora|Flora (deessa de les flors)
florens|ple de flors, florent, florit; (fig.) pròsper, puixant; brillant, resplendent
Florentinus|de Florència, florentí
floreo|1. florir, estar en flor 2. (amb abl.) estar guarnit de, estar adornat amb
floridus|cobert de flors, florit
florus|ros
flos|flor
fluctuo|onejar, agitar-se; ésser sacsejat per les ones: fluctuar, vacil·lar
fluctus|ona, onada
fluentisonus|de remoroses onades, que ressona amb les ones
fluidus|que flueix, fluent, fluid; fluix, tou; (fig.) feble, dèbil
fluito|fluir; surar, flotar; anar a la deriva
flumen|riu
fluo|fluir, córrer; rajar, escolar-se
fluviatilis|de riu, fluvial
fluvius|riu, corrent d'aigua
focilo|revifar, reanimar
foculum|escalfador, escalfeta
focus|fogar; fogó, foc; casa, llar familiar; ara, altar
fodio|punxar, picar; travessar, ferir; treballar cavant, cavar
foederatus|aliat, confederat
foede|horriblement; vergonyosament
foeditas|horror, repugnància
foedo|enllegir, deformar; esquinçar, destrossar; embrutar, contaminar
foedus2|tractar, pacte, aliança
foedus|repugnant, brut, lleig; repulsiu; espantós, horrible
foeteo|fer pudor, pudir
foetidus|pudent, pestilent, fètid
folium|fulla
fomenta|cataplasma, emplastre; remei, cura; consol, alleujament
fons|font, brollador; aigua, corrent d'aigua; (fig.) origen, causa
Fonteius|Fontei (nom de família)
foramen|forat, obertura, bretxa
foraminatus|perforat
foras|fora, a fora. - foras + gen : fora de
forensis|del fòrum; forense, judicial; públic
forent|= essent
fore|v. sum
forinsecus|defora, a l'exterior; cap a fora
foris|fora; (esp.) fora de casa
forma|aparença, aspecte, forma; figura, trets, físic; bon aspecte, bellesa
Formianus|de Fòrmies (ciutat del Laci)
formica|formiga
formidolosus|paorós, terrible, espantós; poruc
formido|terror, espant
formonsitas|(o formositas) bellesa
formonsus|(o formosus) bell, formós
formositas|(o formonsitas) bellesa
formosus|(o formonsus) bell, formós
formo|treballar, donar forma a; disposar, bastir; modelar, formar, educar
formula|forma, trets; llista, relació; fòrmula, forma establerta; regla, norma
fornix|arc, volta
forsan|potser
fortasse|potser
fortassis|potser
forte|per atzar, casualment
fortis|fort, vigorós; valent
fortiter|vigorosament, fortament, amb valentia
fortitudo|força física, vigor; coratge, valentia
fortunate|benauradament, afortunadament
fortunatus|sortós, afortunat
fortuna|fortuna, atzar, sort; (esp. pl.) béns, riquesa, fortuna
forum|plaça major, fòrum
forus|plataforma, coberta (d'una embarcació)
for|parlar, dir
fossa|fossa
fovea|clot, fossa; parany, trampa
foveo|escalfar, mantenir calent; abrigar, protegir del fred; reconfortar, alleujar; vetllar per, sostenir
fractura|trencament; (med.) fractura
fragilis|fràgil
fragmentum|fragment
fragmen|bocí, tros, fragment
fragor|trencament; soroll; commoció, esvalot
fragosus|sorollós, fragorós
fragrantia|(o fragantia) fragància
fragro|exhalar molta olor
fragum|maduixa
frango|1. trencar, rompre, partir  2.  fer trossos, esmicolar  3. (fig.) mitigar, afeblir  4.  sotmetre, derrotar; destruir, anihilar
fraternus|de germà. fratern
frater|germà
fraudo|enganyar, decebre, defraudar; (amb abl.) sostreure, estafar (una cosa -abl.- a algú -ac.)
fraus|dany, perjudici; mala fe, engany, frau
Fregellae|Fregel·les (ciutat dels volscos)
fremitus|remor, mormol; fressa, cridòria
fremo|brogir, remorejar; ressonar, retrunyir; mormolar, murmurar, rondinar
freno|posar la brida a, enfrenar
frenum|brida, fre
frenus|brida, fre
frequens|replet, ple (amb abl.); freqüentat, concorregut
frequenter|freqüentment, sovint
frequentia|concurrència, afluència
frequento|anar sovint a, freqüentar
fretum|estret, canal; (sing. o pl. meton.) la mar, les ones
fretus|confiat en, segur de, comptant amb (amb abl., dat.)
frico|fregar, refregar; friccionar
frigidus|fred
frigor|fred, calfred
frigus|fred, fredor
Frisii|frisi (poble germànic)
frivolus|insignificant, menyspreable; fútil, lleuger, frívol
frons2|front
frons|fullatge
Fronto|Frontó (cognom de família)
fructus|1. satisfacció, gaudi; (jur.) usdefruit  2. producte, collita; fruit, fruits  3.  guany, profit, renda; benefici
frugalitas|moderació, sobrietat, frugalitat
frugaliter|amb moderació, sòbriament, frugalment
fruges|fruits, productes, (esp.) gra, cereals
frugi|modest, honest, digne
frumentarius|de blat, frumentari
frumentor|fer aprovisionament de blat
frumentum|blat
fruor|(amb abl. o ac.) fer ús de, fruir de, gaudir de
frustra|debades, en va
frustro|(o frustror) enganyar; frustrar, defraudar
frutex|arbust, mata, arbrissó
fucatus|tenyit, artificial; fingit, fals
Fucinus|(Fucinus lacus) llac Fucí
fucus|alga; matèria colorant; (fig.) artifici, engany
fufae|ecs!
fugax|fugitiu, que fuig; fugisser, fugaç
fuga|fugida, fuita, fuga
fugio|fugir, escapar-se
fugitivus|esclau fugitiu
fugo|fer fugir, posar en fuga
Fulcinius|Fulcini (nom de família)
fulcio|apuntalar, assegurar; prestar suport a, sostenir
fulgeo|brillar, resplendir
fulgor|esclat, brillantor; (fig.) esplendor, honor, glòria
fulguro|llampegar, llampar; fulgurar, brillar, resplendir
fulgur|llampec; llamp
fuligo|sutge; fum espès; (fig.) negror, foscor
fulmen|llamp
Fulvius|Fulvi (nom de família)
fulvus|vermellós, terrós
fumidus|fumejant, ple de fum
fumigo|fumejar, fumar; (amb ac.) fumar, exposar al fum
fumo|fumar, fumejar
fumus|fum, fumera
funale|torxa
funalis|fet de corda
funambulus|funàmbul
fundamentum|fonament, base
funda|fona, mandró; esparver (filat de pesca)
funditor|foner, mandroner
fundito|escampar, amollar; disparar amb fona a
funditus|des del fons, profundament; de soca-rel, fins als fonaments
fundo2|vessar, escampar; (med-pass.) escampar-se, estendre's; emetre, expel·lir; treure fora, precipitar; estendre, desplegar
fundo|posar els fonaments de, assentar; fundar
fundus|fons; base, fonament; predi, propietat, finca
funebris|del funeral, fúnebre; funest, mortal
funereus|propi dels funerals, funerari, de dol; funest, mortal
funestus|fúnebre, funerari; fatal, funest
fungor|(amb ac. o abl.) acomplir, exercir; passar per, experimentar; consumar, complir
funis|corda
funus|funeral, exèquies; cos mort, cadàver; mort, destrucció
furax|inclinat al furt, rapaç
furca|forca
furialis|de les Fúries; foll, furiós, atroç
furia|furor, follia, fúria; còlera, ira; Furiae : les Fúries
furiosus|furiós; dement, incapaç
Furius|Furi (nom de família)
Furnius|Furni (nom d'home)
furor|robar, furtar
furo|estar fora de si, estar boig
furtim|d'amagat, furtivament
furtivus|robat, furtat; secret, clandestí
furtum|robatori, furt
furunculus|lladregot, pispa
fur|lladre
fuscus|negre, fosc; morè, bru
fusilis|fos, reblanit
fustis|bastó, pal, vara
futilis|fràgil; va, inútil, superflu; frívol, fútil, insignificant
futurus|venidor, futur; futurum, -i: el futur
Gabii|Gàbies (ciutat del Laci)
Gabinius|Gabinius (nom de família)
Gades|Gades (ciutat de la Bètica, actual Cadis)
Gaetuli|els getuls (de Getúlia, regió del nord-oest d'Àfrica)
Gaius|Gai (prenom romà; emperador romà: Calígula)
Galba|Galba (cognom de família)
galea|casc
galerus|barret, gorra
Galla|Gal·la (nom de dona)
Gallia|Gàl·lia
gallicinium|l'hora del cant del gall, punta del dia
Gallicus|gal
gallinaceus|de gallina
gallina|gallina
gallus|gall;  Gallus, i : el gal
ganeo|golafre, disbauxat
gannio|grinyolar, grunyir (el gos); rondinar, grunyir (l'home)
Garganus|Gargà (muntanya d'Apúlia)
garrio|xerrar; (amb ac.) xerrar, dir
garrulus|xerraire
Garumna|la Garona (riu de l'Aquitània)
Garunna|la Garona (riu de l'Aquitània)
gaudeo|alegrar-se, gaudir; (amb ac.)alegrar-se de
gaudium|alegria, joia, goig; plaer
Gavilla|Gavil·là
gaza|tresor
gelidus|gelat, gèlid, fred
Gelotianus|de Gelos
gelo|gelar, glaçar
gemellus|bessó
gemino|doblar, redoblar, duplicar
geminus|bessó
gemitus|gemec; cruixit, retruny
gemma|gemma, pedra preciosa, joiell
gemmosus|ric en gemmes, en joies
gemo|gemegar, gemir, plorar; (amb ac.) deplorar, lamentar
gena|galta, cara
generalis|comú, propi d'un gènere, genèric; universal, general
generatio|generació, reproducció
generosus|de noble naixença, noble; generós, de bona raça
genero|engendrar, procrear; crear, produir
gener|gendre
genetivus|de naixença, natural
genetrix|mare
genialis|nupcial, conjugal
genitalis|generador, engendrador; reproductiu, genital
genitivus|de naixença, natural
genitor|pare
genius|geni (divinitat tutelar que protegia la família); el geni (personificació de la bona vida, el plaer); geni, protector, benfactor
gens|llinatge, família; nissaga, clan; nació, poble, raça
gentilicius|de família, gentilici
gentilis|de la família, familiar; de la pàtria, nacional
genuinus|de naixença, natural, innat
genus|estirp, nissaga, llinatge; fill, descendent; nació, poble, raça; espècie, gènere
genu|genoll
geometricus|geomètric
Germania|Germània
Germanicus|germànic
Germanus2|germànic
germanus|carnal, de sang (entre germans); de germà, fraternal; autèntic, veritable, pur; germànic (Germani, orum, m. : els germànics)
germen|borró, botó, germen; plançó, fill
germino|1. brotar, germinar  2. (amb ac.) produir, treure
gero|1. portar, transportar 2. mostrar, revelar  3.  fer, representar  4. portar a cap, dur a terme
gestamen|guarniment, aparell; càrrega, fardell; mitjà de transport, vehicle
gestatio|passeig (a cavall o en vehicle); avinguda, passeig
gestatoria|g. sella: cadira portàtil, gestatòria
gesticulatio|gesticulació, mímica
gestio|exultar, exaltar-se, esplaiar-se; (amb inf.) desitjar vivament, anhelar
gesto|portar, dur, transportar; traslladar
gestus|moviment del cos, gest; gesticulació, mímica
Getulus|getul, de Getúlia (regió del nord-oest d'Àfrica)  (Gaetuli, orum, m. : els getuls)
gibbus|bony; tumor
gigno|engendrar, procrear; produir, criar; causar,originar
glacies|glaç, gel
gladiatorius|de gladiadors
gladiator|gladiador
gladiolus|espasa petita
gladius|glavi, espasa
glaeba|(o glaeba) gleva, terròs; terreny conreat, tros
glandium|lletons, glàndula
glans|gla, aglà
gleba|(o glaeba) gleva, terròs; terreny conreat, tros
glisco|engreixar-se, inflar-se; créixer, augmentar
globus|globus, esfera, bola; massa, amuntegament; munió, reng
gloriabundus|envanit, orgullós
gloria|1. glòria, fama 2. ànsia de glòria, ambició
glorior|gloriar-se, gloriejar-se, vanar-se
gloriosus|gloriós, il·lustre; ambiciós; vanitós, fanfarró
glubo|escorçar, pelar; (obscè) pelar, fregar-se
gluten|gluten, cola, goma
glutinum|gluten, cola, goma
gnarus|que sap o coneix, coneixedor; conegut
gnata|(o nata) filla
gnatus|(o natus) fill
Gnosia|gnòsica (de Gnosos, Creta), dit especialment d'Ariadna
Gorgo|Gòrgona, Medusa. plural : Gòrgones
Gotones|els gotons (poble de la Germània)
grabatulus|diminutiu de grabatus, catre
grabatus|catre, llitotxa
Gracchanus|dels Gracs (cognom de família; Tiberi i Gai, germans tribuns de la plebs)
Gracchus|Grac (cognom de família; Tiberi i Gai, germans tribuns de la plebs)
gracilis|gràcil, magre; pobre, esquifit; simple, senzill
gracilitas|gracilitat, primesa; senzillesa
graculus|gralla
gradatim|pas a pas, gradualment
gradus|pas; (mil.) posició, lloc; (pl.) esglaó, escala; grau, gradació; nivell, mesura
graece|en grec
Graecia|Grècia
Graecus|grec
Graius|grec
gramen|gespa, herbatge
grammaticus|gramàtic, filòleg, erudit
granatus|granellut, ple de grans
grandis|gran, gros
grando|calamarsa, granís
Granius|Grani
granum|gra, llavor
graphium|estil, punxó (per a escriure sobre tauletes encerades)
grassor|marxar, avançar; vagabundejar
grates|gràcies, regraciament, accions de gràcies (habere grates = estar agraït, donar les gràcies)
gratia|favor, gràcia; agraïment, gràcies (gratias agere = donar les gràcies) ; en ablatiu, precedit de gen. : per, a causa de
gratiosus|que fa un favor, complaent; que gaudeix de favor, influent
grator|congratular, felicitar
gratuitus|gratuït; desinteressat, franc
gratulabundus|que felicita, que congratula
gratulatio|felicitació; acció de gràcies; satisfacció, joia
gratulator|qui complimenta, adulador
gratulor|donar gràcies a; felicitar, congratular (algú -dat.- per alguna cosa -pro + ab.; de + ab.; gen...)
gratus|agraït, reconeixent; digne d'agraïment; grat, agradable
gravesco|esdevenir pesat, carregar-se; agreujar-se, empitjorar
gravidus|gràvid, ple; carregat, prenyat; grauida,ae : la dona prenyada
gravis|feixuc, pesat; dur, sever; greu, seriós, digne
gravitas|pesadesa, pesantor; penositat, insalubritat; duresa, rigor, severitat; gravetat, dignitat
graviter|pesadament; durament, severament; fortament, greument
gravor|negar-se, refusar-se
gravo|carregar; aclaparar, oprimir; agreujar
gregalis|que va en ramat, gregari; comú, ordinari
gregarius|de ramats, ramader; (m. subst.) pastor; miles g.: gregari, simple soldat
gremium|falda, si; (poet.) si, ventre, sexe (de la femella)
gressus|pas, marxa
grex|ramat; colla, tropa
Gripus|Grip (esclau)
grus|grua (ocell); grua (giny de guerra, mena d'ariet)
gubernaculum|timó, governall
gubernator|timoner
guberno|timonejar, pilotar
gula|gola, gorja; paladar, gust  golafreria
gurges|gorga, remolí; gorg, abisme
gusto|gustar; tastar
gustus|degustació, tast; (esp.) entremesos
gutto|caure gota a gota, degotar
gutturosus|gollut, que té goll (tumor del tiroides) o galteres
guttur|gola, gorja
guttus|flascó, ampolla
Gutuater|Gutuater
Gyges|Giges (rei de la Lídia)
gymnasium|gimnàs
gymnasticus|gimnàstic, del gimnàs
gymnas|lluita atlètica
gymnicus|gímnic, gimnàstic
gynaeceum|gineceu
gynaecium|gineceu
gypsatus|blanc de guix
gypso|enguixar, cobrir de guix
gypsum|guix, algeps
gyrgillus|debanadora
gyrinus|capgròs (cria dels batracis)
gyro|fer girar, fer descriure un cercle; donar tombs, fer tombs
gyrus|volta, pista; cercle, anell; giravolt
habena|corretja, tira, cingla; (gral. pl.) regnes, brida, ramal
habeo|tenir, mantenir; tenir per, considerar com a; posseir, haver
habilis|bo d'usar, manejable; apropiat, apte; avesat, útil; hàbil, capaç, dotat
habitaculum|estatge, sojorn
habito|habitar, viure a
habitus|estat, situació, condició; aspecte, aire; disposició, índole, caràcter; tarannà, actitud
hactenus|fins ací; fins ara, fins aleshores
Hadriaticus|de la mar Adriàtica
haece|s'empra com per a reforçar la significació del demostratiu. haec (hic, haec, hoc)
haecine|= haecne (hicne, haecne, hocne): potser aquesta...?
haedillus|diminutiu d'haedus, cabrit
Haedui|els edus (poble gal)
haedus|cabrit
Haemonia|Hemònia (antic nom de la Tessàlia)
Haemus|Hemus (muntanya de la Tràcia)
haereo|estar agafat; mantenir-se, sostenir-se; agafar-se, aferrar-se; estar retingut, travar-se; (fig.) romandre, restar
haesitatio|vacil·lació, indecisió
Halotus|Halot
Hamilcar|Amílcar (general cartaginès)
hamus|ganxo, croc; ham
Hannibal|Anníbal (general cartaginès)
harena|arena, sorra
hariolor|fer presagir, endevinar
harpago|furtar, pispar
Harpya|Harpia (monstre mític)
Harpyia|Harpia (monstre mític)
Harudes|els harudes (poble germànic)
harundo|canya, tija; fletxa; canya de pescar
haruspex|harúspex (sacerdot que feia presagis examinant les entranyes dels animals sacrificats)
hasce|= has (hic, haec, hoc) reforçat
Hasdrubal|Asdrúbal (general cartaginès)
hastatus|armat de llança
hasta|llança, pica, asta
hastile|asta, pla, mànec
Haterius|Hateri (nom de família)
haudquaquam|de cap manera, no gens
haud|no
haurio|pouar, treure aigua; buidar, esgotar, beure; engolir, xuclar, devorar; arrabassar, abatre; foradar, travessar, ferir
haustus|extracció (d'aigua); pouada, galleda; glop, glopada
hau|= haud
hebesco|esmussar-se; apagar-se, afeblir-se
hebes|esmussat; obtús, insensible; fluix, feble, apagat
hebetudo|esmussament; estupidesa
Hector|Hèctor (heroi troià)
Hecyra|sogra (títol d'una comèdia de Plaute)
Hegio|Hegíon
heia|ah! ai! las!
heiulatio|(o eiulatio) lamentació
heiulatus|(o eiulatus) lament, plany
Heius|Heius
Hellespontiacus|hel·lespòntic, de l'Hel·lespont
Helvetia|Helvècia, Suïssa
Helvetius|helveci (individu d'un poble gal)
hemitritaeus|semiterçana (febre); l'afectat per ella
hem|(en interr.) eh, oi; (expressant sorpresa o admiració) oh, com, què; (expressant dolor) ah, ai
Heniochi|els heníocs (poble sàrmata)
Heniochus|heníoc (individu d'un poble sàrmata)
herba|herba
herbosus|herbós; fet, amanit amb herbes
hercisco|(o ercisco) partir, dividir una herència - erciscundae familiae causa, un cas de partició d'herència
Hercules|Hèrcules (heroi grec)
Hercynia|(silua) : Selva Hercínia (Selva Negra)
hereditas|herència, successió
Herennius|Herenni (nom de família; orador)
heres|hereu, hereva
here|ahir
heri|ahir
Hermaeum|una cambra decorada amb Hermes
Hermunduri|els hermundurs (poble de la Germània)
Hermundurus|els hermundurs (poble de la Germània)
Hernici|els hèrnics (poble del Laci)
Hernicus|hèrnic (individu d'un poble del Laci)
heros|heroi
Hesperius|de l'Hespèria
hesternus|d'ahir, de la vetlla; recent, nou
heus|ei, ep, apa
heu|(denota dolor) ai, ah; (sovint amb ac.) heu me! ai de mi!
hibernacula|habiacle, apartament d'hivern; (en pl., mil.) tendes, barraques d'hivern
hiberna|quarters, campament d'hivern
hiberno|hivernar, passar l'hivern
hibernus|hivernal, d'hivern
Hiberus|iber, de la Ibèria
hic2|ací
hic|aquest
hiemo|hivernar, passar l'hivern
hiems|hivern
Hierocaesaria|Hierocesària (ciutat de la Lídia)
Hiero|Hieró (tirà de Siracusa)
hilare|alegrement, joiosament
hilaris|alegre, joiós, content
hilaritas|alegria, joia, bon humor
hilaro|alegrar, animar, posar content
hinc|d'ací, d'aquest lloc, des d'ací
hio|badar-se, clivellar-se; badar, obrir la boca
hippocentaurus|hipocentaure, centaure
hippodromus|(o hippodromos) hipòdrom
hircosus|de boc, amb ferum de boc
hircus|boc, cabrot
hirsutus|hirsut, pelut, eriçat
Hirtius|Hirci (lloctinent de Cèsar)
hirundo|oreneta
Hispania|Hispània
Hispaniensis|hispà, hispànic, d'Hispània
Hispanus|hispà, hispànic, d'Hispània (Hispani, orum = els hispans)
hispidus|eriçat, pelut, híspid
Hispo|Hispó (nom d'home)
historiarumst|= historiarum est
historia|investigació, recerca; història (relació o fets del passat); relat, tema
historicus|historiador
histricus|dels histrions, dels comediants
histrionalis|dels histrions, teatral
histrio|histrió, actor; mim, comediant
hiulcus|clivellat, badat; obert, distès, estirat
hodiernus|d'avui
hodie|avui
holitorius|de llegums, de verdures ; forum h. : mercat de verdures
holitor|hortolà
holocaustum|holocaust, sacrifici
holus|(o Olus) = Aulus, Aulus (nom d'home)
homicida|homicida, assassí
homicidium|homicidi, assassinat
homo|home
homunculus|diminutiu d'homo: homenet
honestas|honor, estima, reputació; honestedat, honra
honesto|honorar, honrar, enaltir; embellir, realçar
honestus|honest, honrat, íntegre
honorarius|d'honor, honorari, honorífic; de magistrat, de la magistratura
honorificus|honorífic, honorable
honoro|honorar, honrar
honor|(o honos) honor, mostra de respecte; estima, consideració; càrrec públic, magistratura; honor, ofrena
Horatius|Horaci (nom de família; poeta llatí)
hora|hora
hordeum|(o ordeum) ordi
horrendus|horrible, esgarrifós; tremend, terrible
horreo|eriçar-se; encrespar-se; estremir-se, tremolar; esgarrifar-se
horresco|eriçar-se; encrespar-se; esgarrifar-se, tremolar
horreum|graner
horribilis|horrible, esgarrifós
horridus|eriçat, cresp; rude, feréstec; esgarrifós, esfereïdor
horror|tremolor, calfred; horror, esgarrifança
Hortalus|Hòrtal (cognom de família)
hortatus|exhortació; estímul
Hortensius|Hortensi (nom de família)
hortor|exhortar, animar,encoratjar
hortus|hort, horta; (gral. pl.) jardins, parc
hospes|hoste, hostessa
hospitalis|d'hoste, de convidat; hospitalari, acollent
hospita|hostessa; forastera, estrangera
hospitium|hospitalitat, acolliment; alberg
hospitus|que dóna hospitalitat, hospitalari; viatger, que està de pas
hostia|víctima (propiciatòria o per als presagis dels harúspexs)
hosticus|estranger, estrany, de l'enemic
hostilis|de l'enemic; enemic, hostil
hostiliter|amb hostilitat, com enemic
Hostilius|Hostili (nom de família)
hostis|enemic
huc|ací, cap ací
hujuscemodi|d'aquesta manera
hujusce|= huius (hic, haec, hoc) reforçat
hujusmodi|d'aquesta manera
humanitas|humanitat, naturalesa humana
humanus|humà
humerus|(o umerus) espatlla; llom, clatell (dels animals)
humidus|(o umidus) humit, moll; líquid
humilis|petit, poc elevat, xicotet; humil, insignificant; de baixa condició
humilitas|poca altura, petitesa; humilitat, modèstia; abatiment
humiliter|en un lloc poc elevat, amb poca elevació, amb mesquinesa, humilment
humi|a terra, en terra, per terra
humor|(o umor) líquid de qualsevol mena
humus|terra
Hyas|Híades (filles d'Atlas)
Hybla|Hibla (ciutat i muntanya de Sicília, famosa per la seva mel)
hybrida|(o hibrida) híbrid, de raça mixta (en animals, per exemple, de senglar i de truja; en humans, fill de pare lliure i de mare esclava o de pare romà i mare estrangera)
Hydra|hidra
Hymenaeus|epitalami (cant nupcial); matrimoni; Hymenaeus, Himenenu, déu del matrimoni
Hyrcani|hicarnis, habitants d'Hircània (regió asiàtica)
Iacchus|Iacus (nom del déu Bacus)
Iason|Jàson (heroi grec, cap dels Argonautes)
ibidem|allí mateix, al mateix lloc
ibi|allí, allà, hi
Iccius|Icci
ico|dardar, ferir,colpir
ictus|cop, ferida, tret
Idaeus|de l'Ida (muntanya de la Frígia)
Ida|Ida (muntanya de la Frígia) ; la nimfa Ida
idcirco|per això, per aquesta raó
idem|mateix (adj.); el mateix (pron.)
identidem|ara i adés, sense parar
ideo|per això, per aquesta raó
Idistavisus|Idistavis (plana de la Germània)
idolon|imatge, espectre
idonee|idòniament, apropiadament
idoneus|idoni, escaient, oportú; (amb dat.) apropiat, apte
Idumaeus|idumeu, de l'Idume (Palestina)
Idus|les idus
Idyme|Idume (Palestina)
igitur|dons, en conseqüència, per tant
ignarus|ignorant, desconeixedor
ignavia|inacció, peresa, negligència; covardia
ignavus|inactiu, peresós, indolent; covard, esporuguit; inert
igneus|de foc, igni
igniculus|foc petit; flameta, llumet; espurna
ignifer|ardent, inflamat
Ignipotens|amo del foc (Vulcà)
ignis|foc
ignobilis|desconegut, obscur; innoble, baix, humil
ignominia|ignomínia, deshonra, infàmia
ignoro|ignorar, desconèixer, no saber
ignosco|perdonar, excusar
ignotus|desconegut, ignorat, estrany
ilex|alzina, carrasca
ilicet|vés-te'n fora!; s'ha acabat, prou
ilico|allí mateix; de seguida, tot seguit
Ilium|Ílion, Troia
illabor|lliscar, escórrer-se; penetrar
illaesus|il·lès, incòlume
illatenus|fins a tal punt, fins allà
illecebra|atractiu, encant, encís
illecebrosius|comparatiu d'illecebrose : d'una manera temptadora, seductora
ille|aquell, ell
illicio|atraure, emmenar, arrossegar;seduir; incitar, engrescar
illic|allí, allà
illido|estavellar, llançar; esclafar, rompre; fer xocar, fer topar
illigo|lligar, travar; sotmetre, embolicar
illimis|límpid
illinc|d'allí, d'aquell lloc
illino|untar, impregnar; pintar, tenyir; aplicar, estendre, espargir
illucesco|començar a brillar, a lluir
illuc|allà, cap allà, hi
illudo|burlar-se, mofar-se, riure's; (amb dat.) jugar, distreure's
illumino|il·luminar, enllumenar; esclarir
illustris|clar, brillant; palès, manifest; il·lustre, distingit
illustro|il·luminar, enllumenar; fer palès, aclarir; fer famós, exalçar
Illyricum|Il·líria (regió dels Balcans)
Illyricus|il·liri (poble dels Balcans)
imaginarius|imaginari, aparent, fictici
imaginor|imaginar, representar-se, afigurar-se
imago|representació, imatge, retrat; visió, aparició
imbecillis|feble, dèbil
imbecillitas|feblesa, debilitat
imbecillus|feble, dèbil
imbellia|ineptitud per a la guerra
imbellis|inepte per a la guerra; exempt, lliure de guerra; no combatiu, pacífic
imbuo|impregnar, amarar, xopar
imitamentum|imitació, còpia, reproducció
imitatio|imitació, còpia, reproducció
imitor|imitar, representar, reproduir
immanis|ferotge, salvatge; terrible, horrible; enorme, immens; formidable, tremend
immanitas|ferotgia, ferocitat; atrocitat, brutalitat, enormitat
immaniter|feroçment, terriblement
immaturitas|immaduresa
immaturus|immadur, verd; prematur, precipitat
immemor|(gral. amb gen.) oblidós, que s'oblida
immensum|enormement, fora mida
immensus|immens, enorme, grandiós
immeritus|innocent, no mereixedor; immerescut, injust
immigro|anar a establir-se a, mudar-se; ficar-se, introduir-se
immineo|alçar-se sobre; abocar-se, inclinar-se; assetjar, amenaçar, ésser imminent
imminuo|disminuir, minvar, reduir; malmetre, afeblir, danyar
immisceo|mesclar, barrejar
immitis|immadur, aspre, agre; rude, cru; feréstec, salvatge; despietat, cruel
immitto|fer anar, enviar, trametre; ; engegar, tirar, gitar; deixar anar, amollar
immobilis|fix, immòbil, sòlid; inalterable, immutable; (jur.) immoble
immoderatus|il·limitat, immens; excessiu, immoderat
immodestia|intemperància; indisciplina; disbauxa
immodicus|immoderat, desmesurat, desenfrenat; excessiu, exagerat
immolo|immolar, sacrificar
immoror|(gral. amb dat.) restar, romandre, quedar-se; (amb dat. o in i abl.) entretenir-se, persistir
immortalis|immortal
immotus|immòbil, quiet, fix; tranquil, encalmat
immo|al contrari, al revés
immundus|brut, immund, nauseabund
immunis|exempt de càrregues, lliure d'impostos
immutabilis|inalterable, immutable
immutatus|invariat, inalterat, sense canvi
immuto|canviar, modificar, alterar
impar|desigual, diferent
impatiens|incapaç de sofrir, de suportar
impavidus|impàvid, intrèpid, sense por
impedimentum|impediment, obstacle; (pl) equipatge, (i mil.) bagatge, impedimenta
impedio|travar, lligar; destorbar, impedir
impello|colpir, colpejar; sacsejar, agitar; empènyer, impel·lir; impulsar; instigar
impendeo|estar suspès, penjar sobre; ésser imminent; amenaçar
impendo|despendre, gastar; emprar; arriscar, sacrificar; balafiar, malgastar
impensa|despesa, cost
imperatorius|de general; d'emperador, imperial
imperator|general; emperador
imperatum|ordre, mandat
imperito|comandar, governar; manar, ordenar
imperitus|inexpert, imperit; (amb gen., ad i ac. o ab) ignorant, inexpert en
imperium|poder suprem, imperi (poder de comandar l'exèrcit); (gral.) autoritat, poder; domini; imperi
impero|(amb ac.) demanar, exigir; (amb ac.) manar, ordenar; (amb dat.) donar ordres; (amb dat. o abs.) governar, manar, exercir el poder
imperterritus|impertèrrit, impàvid
impertio|compartir, distribuir; consagrar, dedicar; (amb abl.) fer partícip de, associar a
impes|(= impetus)
impetigo|erupció cutània, bèrbol
impetrabilis|fàcil d'aconseguir, assolible; convincent, eficaç
impetro|obtenir, aconseguir
impetus|embranzida, impuls, ímpetu; atac, assalt
impiger|actiu, diligent; vigorós, enèrgic
impigre|activament, prestament, enèrgicament
impingo|pegar, clavar; engegar, llançar; imposar
impius|impiu, sacríleg
impleo|omplir, emplenar; i. fidem = donar l'aparença de
implico|embolicar; enllaçar; cenyir, rodejar; entrebancar, enredar
imploro|implorar, invocar
impluo|ploure sobre, en
impluvium|impluvi (bassa quadrada de l'atri que rebia l'aigua de la pluja)
impono|posar, col·locar; ficar; inferir, infligir; imposar, fixar
importo|importar, portar de lluny
importunitas|desavantatge; importunitat; crueltat
impotens|impotent, feble; que no pot, incapaç de dominar (amb gen.)
imprecor|imprecar, demanar; invocar, pregar
imprimo|aplicar amb pressió, prémer; clavar, enfonsar; imprimir, gravar
improbitas|iniquitat, vilesa; desvergonyiment
improbo|censurar, desaprovar; rebutjar, refusar
improbus|dolent, defectuós; vil, innoble; desvergonyit, agosarat
impropero|(amb dat.) blasmar
improvidus|desprevingut, despreocupat; imprudent, incaut
improvisus|imprevist, inesperat, sobtat
imprudens|ignorant, desconeixedor; imprudent, insensat, foll
imprudentia|ignorància, desconeixement; imprevisió; inadvertència
impubes|impúber, infantil
impudens|desvergonyit, descarat, impudent; impúdic
impudenter|desvergonyidament, descaradament
impudentia|desvergonyiment, descarament, impudència
impudicitia|indecència
impudicus|impúdic, indecent, lasciu; desvergonyit, impudent
impulsus|incitació, instigació, impuls
impune|impunement
imputo|carregar en compte; comptar, sumar
imus|inferior, més baix; més profund, més interior; el fons de, l'interior de
inaccessus|inaccessible
inacesco|agrir-se, agrejar-se; tornar-se desagradable
inaequalis|desigual, irregular
inaequaliter|desigualment, irregularment
inambulatio|passejada
inamoenus|desplaent, desagradable
inanimus|exànime; inanimat
inanis|buit, sense contingut; va, fals, il·lusori; inútil, fútil
inaniter|vanament, il·lusòriament; inútilment
inaro|colgar en solcs; llaurar, cultivar
inauditus|inaudit, desconegut; no escoltat
inaugurato|havent consultat els auguris
inauguro|prendre els auguris
inauratus|daurat
inausus|no intentat, que no hom ha gosat fer
inberbis|sense barba
incalesco|escalfar-se; inflamar-se, excitar-se
incautus|desprevingut, imprevisor, incaut; imprevist, inesperat; no vigilat, no guardat
incedo|avançar, caminar; acostar-se, presentar-se; entrar (a, en); sobrevenir a, envair
inceleber|desconegut, ignorat, obscur
incenatus|no sopat, sense sopar
incendium|incendi, foc
incendo|encendre; cremar, incendiar; abrasar
incerto|omplir de dubtes, confondre; tornar confús
incertus|imprecís, indeterminat; vague, ambigu; imprevisible; incert, dubtós
incesso|atacar, assaltar; increpar, blasmar; retreure, reprotxar
incessus|pas, caminar; (mil.) avançada; arribada
incestus|impur, sacríleg; incestuós
inchoo|(o incoho) començar
incido2|fer un tall; gravar, inscriure; tallar
incido|caure en, sobre; anar a parar; presentar-se, sorgir, ocórrer; aparéixer, mostrar-se
incingo|cenyir, embolcallar
incipio|començar
incitamentum|estímul, esperó, incentiu
incito|excitar, estimular, esperonar; incitar
inclamo|cridar, invocar
inclaudico|coixejar
inclinatio|inclinació; propensió, tendència; bona predisposició, favor
inclino|inclinar, decantar; reclinar, recolzar; abatre, prostrar
inclitus|cèlebre, ínclit, il·lustre
includo|tancar, ficar, posar dins
incognitus|no examinat; desconegut, ignot
incoho|(o inchoo) començar
incola|habitant
incolo|habitar, viure en
incolumis|il·lès, incòlume, sa i estalvi
incolumitas|indemnitat, incolumitat, seguretat
incomitatus|no acompanyat, sense seguici
incommodesticus|enutjós
incommoditas|inoportunitat, inconveniència; inconvenient
incommodum|inconvenient, desavantatge, dificultat
incommodus|molestós, enutjós; desfavorable, desavantatjós
incomparabiliter|incomparablement
incomprehensibilis|impossible d'agafar
inconcussus|ferm, estable
inconditus|groller, rústec; poc refinat; confús, desordenat
inconsultus|irreflexiu, eixelebrat, imprudent
incoronatus|no engarlandat, sense corona
incorporalis|incorpori, immaterial, intangible
incorruptus|intacte, inviolat, sense dany; no corromput, pur
increbresco|créixer, refermar-se; guanyar forçar, escampar-se
incredibilis|increïble
incrementulum|diminutiu d'incrementum, creixement, crescuda
incrementum|creixement, crescuda
increpito|renyar, increpar; retreure, reprotxar; crepitar, espetegar
increpo|espetegar, retrunyir; fer sonar, fer retrunyir; renyar, escridassar, increpar; blasmar
incresco|créixer, pujar; augmentar
incruentus|no ensangonat; incruent; que no ha vessat la sang
incubo|jeure, descansar; vigilar gelosament
incubus|íncube; dimoni
inculcatio|acció d'inculcar
inculcator|el que trepitja
inculco|trepitjar, prémer; encabir, ficar; imposar; inculcar, gravar
inculpabilis|irreprotxable, sense màcula, sense defecte
inculpabiliter|irreprotxablement
inculpate|irreprotxablement
inculpatim|irreprotxablement
inculpatio|acusació,inculpació
inculpatus|irreprotxable, sense màcula, sense defecte
inculpo|inculpar
incultus2|no conreat, inclute; descurat, negligit; tosc, rude
incultus|descurança, desídia; rudesa
incumba|(arq.) imposta
incumbo|inclinar-se, penjar; reclinar-se, gitar-se; recolzar-se, apuntalar-se (en); (mil.) carregar
incumulatio|l'inflament
incunabula|bolquers; (meton.) infantesa; lloc de naixença, bressol
incunctabilis|qui no sofreix d'indecisió
incunctabundus|qui no triga, que no es retarda
incunctanter|sense indecisió, decididament
incunctatus|fet sense retard; decidit
incupidus|qui desitja vivament
incurabilis|incurable
incurabiliter|d'una manera incurable
incurate|sense cura, negligentment
incuria|negligència, descurança
incuriositas|negligència
incuriosus|(amb gen. o dat.) desinteressat en, indiferent a
incurro|precipitar-se sobre; atacar, assaltar, escometre; entrar corrent, irrompre
incursio|assalt, escomesa, atac
incurso|atacar, escometre, arremetre (contra); (amb ac.) irrompre en; xocar, topar amb
incursus|atac, assalt, escomesa; incursió, ràtzia; xoc, embat, impacte
incurvus|corb, corbat; encorbat, acotat
incuso|blasmar, censurar, acusar; retreure, fer retrets
incustoditus|no guardat, no vigilat; negligit; imprudent, indiscret
incus|enclusa
incutio|donar un cop amb; llançar, descarregar; bellugar, agitar, moure; suscitar,provocar
indago|rastrejar; indagar, cercar, investigar; esbrinar
indecens|inadequat, impropi; lleig, repulsiu
indecorus|lleig; impropi, inadequat
indefatigatus|infatigable, incansable
indefensus|indefens, sense defena
indefessus|no fatigat, infatigable
indefinitus|interminable; indefinit, indeterminat
index|mostrador, revelador, informador; denunciant, delator; espia; i. digitus : dit índex
inde|d'allà; des de llavors; per això
India|Índia
indicium|indicació, revelació, denúncia
indico|revelar, descobrir; delatar, denunciar
indictus|no dit, no esmentat
indidem|des d'aquell mateix indret
indigena|indígena, nadiu, natiu; aborigen
indigeo|(amb gen., abl. o inf.) tenir necessitat de, estar mancat de
indignabundus|furiós, indignat
indignatio|indignació, ràbia, ira
indignitas|indignitat, vilesa; ultratge, afront
indignor|trobar indignant, indignar-se; queixar-se, protestar
indignus|indigne
indiligenter|sense cura, negligentment
indiscretus|no separat, no dividit; inseparable; indistint, indiscriminat; indistingible
individuus|indivisible; inseparable
indoctus|ignorant
indolesco|fer mal; afligir-se, doldre's
indoles|natural, índole, temperament; capacitat, talent; facilitat per a; bona disposició
indomitus|no domat, indòmit
indo|posar, col·locar, aplicar; donar, assignar (un nom, un títol); ficar
induco|dur, conduir; fer entrar; introduir, ficar
inductorium|capa, embolcall
inductorius|fal·laciós, fal·laç, enganyós
inductor|el que introdueix; (còmic) estampador
inductrix|la que enganya
inductura|substància aplicada
inductus|manllevat, exòtic; importat, estranger
inducula|indúcula (mena de túnica femenina)
indulco|edulcorar, endolcir
indulgens|indulgent, benèvol; benvolent, afable
indulgentia|indulgència, benevolència; bondat, favor
indulgeo|1. (amb dat.) ésser indulgent, benevolent amb 2. (amb dat.) ésser favorable a, protegir  3.  (amb dat. o ac.) lliurar-se a, delectar-se amb  4.  concedir, atorgar
indumentum|vestit, guarniment
induo|(gral. amb abl. o in i ac.) vestir, revestir, cobrir (de, amb)
industria|activitat, esforç ; de, ex i. : deliberadament, expressament, a posta
industrie|diligentment, amb zel
Indus|de l'Índia, indi
indutiae|treva, armistici
Indutiomarus|Indutiomar
indu|forma arcaica per in
inedia|manca de menjar, fam; abstinència, dejuni
inefficax|inútil, ineficaç
inenarrabilis|indescriptible, inexpressable
inenodabilis|impossible de desembullar; inexplicable
inenormis|no desmesurat
ineo|entrar, penetrar (en)
ineptio|dir, fer ximpleries
ineptus|ximple, neci; groller, impertinent
inermis|inerme, desarmat
inermus|inerme, desarmat; pacífic, inofensiu
inerro|vagar per, entre, davant de
iners|inactiu, peresós; inert; immòbil
inertia|peresa, indolència; inèrcia, manca de resolució
inevitabilis|inevitable
inexpertus|inexpert, sense experiència; no assajat, no provat; desconegut, nou
inexpiabilis|inexpiable, irreparable; implacable
inexpletus|insaciable
inexplicabilis|inexplicable, indicible
inextricabilis|intricat, inextricable; insoluble
infacundus|mancat de facúndia, poc expressiu
infamia|mala fama; blasme, retret; oprobi, deshonra
infamis|que té mala fama; deshonrat; infame, vil; infamat
infandus|horrible de dir; monstruós, nefand, execrable
infans2|que no parla, sense parla; balbucient, ineloqüent; acabat de nàixer, jove; d'infant, infantil (infans, antis, m. : infant, nen)
infantia|incapacitat de parlar; infantesa, infància
infantilis|infantil, infantívol
infaustus|dissortat, malaurat; infaust, malastruc, funest
infectus|no fet, no realitzat; incomplet, inacabat
infelix|improductiu, estèril; malaurat, desventurat
infensus|hostil, advers; perjudicial, dolent; irritat, furiós
inferiae|ofrenes funeràries (fetes als manes dels difunts)
inferior|inferior, més baix
infernus|inferior, baix; infernal, dels inferns
infero|portar, dur; acostar, atansar; llançar, precipitar; presentar, adduir; causar, provocar
inferus|de baix, inferior; de l'infern, infernal (inferi : els déus de l'infern, els inferns)
infesto|hostilitzar, danyar; infestar; perjudicar, menyscabar
infestus|(gral. amb dat.) hostil, contrari, enemic
inficio|tenyir, colorar; cobrir; impregnar, amarar
infidelitas|infidelitat
infidus|deslleial, traïdor, pèrfid; insegur, poc fiable
infigo|clavar, enfonsar; fixar, subjectar
infimo|fer baixar, abaixar
infimus|el més baix; el més fondo; el darrer, l'últim
infinitus|infinit, il·limitat; interminable; indefinit, general
infirmitas|debilitat, feblesa, malaltia, mala salut
infirmo|afeblir, debilitar
infirmus|feble, dèbil
infitiator|el qui no reconeix un deute o un dipòsit
infit|verb defectiu : començar a (amb inf.), començar a parlar (sense inf.)
inflammo|1. encendre, calar foc  2. inflamar, encendre, arborar; provocar, suscitar
inflecto|corbar, encorbar, doblegar; fer girar, desviar
infligo|etzibar un cop amb, fer xocar amb; inferir, infligir
inflo|bufar, fer sonar; inflar
influo|afluir, desembocar; afluir, irrompre; penetrar, introduir-se
informatio|concepció, idea; formació, construcció
informis|informe, sense afaiçonar, bast; lleig, repugnant, deforme; horrible, espantós
informo|formar, afaiçonar, modelar; esbossar, descriure
infortunium|dissort, infortuni
infra|+ ac. : sota, al dessota de, al peu de
infrenatus|(p. pf. d'infreno) embridat, enganxat; (adj.) que munta un cavall sense brida
infrequens|poc freqüent
infringo|trencar, rompre; abatre, prostrar; anul·lar, destruir
infructuosus|infructífer; infructuós, inútil
infula|(gral. pl.) ínfula (banda de llana que es subjectava al voltant del cap amb unes cintes: els sacerdots i les víctimes dels sacrificis la duien coma emblema de la seua dignitat)
infundo|abocar, vessar, posar; escampar, estendre
ingemino|redoblar, repetir, reiterar; doblar, duplicar; redoblar, intensificar-se
ingemisco|gemegar, queixar-se; lamentar-se per
ingemo|gemir, gemegar
ingeniosus|intel·ligent, llest, enginyós; (amb ad, in o dat.) dotat per a, enginyós en, per a
ingenium|natura, caràcter, temperament; tarannà, esperit; intel·ligència, ment; enginy, habilitat;
ingens|enorme, immens
ingenuitas|naixença lliure, ingenuïtat; honradesa, franquesa, noblesa
ingenuus|natiu, autòcton; nat lliure; noble, franc, modest
ingero|amuntegar, carregar; llançar, gitar; imposar, fer acceptar
ingigno|engendrar, fer nàixer (ingenitus, a, um : innat, natural)
inglorius|ingloriós, obscur, mancat de glòria
ingluvies|1. gola, gargamella, pap  2. voracitat, avidesa, gola
ingratus|desagrat, malagraït; no agraït, no apreciat; desagradable, desplaent
ingravesco|engrossir-se; augmentar, incrementarse; empitjorar, agreujar-se
ingravo|agreujar, exacerbar
ingredior|entrar, penetrar
ingressus|entrada; marxa, avançada; començament, inici
ingruo|atacar, escometre, caure al damunt de
Inguiomerus|Inguiomer
inhabitabilis|inhabitable
inhabito|habitar en, a
inhaereo|(gral. amb dat.) estar o quedar adherit; agafar-se fort, aferrar-se
inhibeo|retenir, aturar, parar; contenir, refrenar; aplicar, infligir; exercir
inhio|badar, obrir la boca; estar meravellat, bocabadat d'astorament; desitjar àvidament, cobejar
inhonestus|de mala reputació, deshonrat; deshonrós, vergonyós; lleig, repugnant
inhospitalis|inhospitalari, inhòspit
inhumanus|incivilitzat; groller, incivil; despietat, cruel, inhumà
inhumatus|no enterrat, sense sepultura, insepult
inicio|llançar, tirar
inimicitia|enemistat, aversió; (pl.) enemistat, relacions d'enemistat
inimicus2|enemic, adversari
inimicus|hostil, advers, contrari, enemic
iniquitas|1.  desigualtat, desproporció  2.   injustícia, arbitrarietat  3.  adversitat
iniquus|desigual; injust, abusiu, inic; desfavorable, perjudicial
initialis|originari, inicial, primer
initium|començament, inici, principi
injectus|llançament
injungo|imposar, infligir, inferir
injuria|tort, injustícia; greuge, injúria, ofensa
injuriosus|injust; insolent; perjudicial
injurius|injust, inic
injussus|no manat; sense haver rebut cap ordre, sense cap manament
injustus|injust
inlacrimo|plorar per, deplorar, doldre's de; plorar, llagrimejar; rajar, gotejar
inlex|seductor, captivador, inductor
inlibatus|sencer, íntegre, intacte; pur, immaculat
inlicitus|prohibit, il·lícit, il·legal
inlunis|sense lluna
inluvies|brutícia, brutor; llot, fang
inmerito|immerescudament, sense motiu, injustament
innato|nedar, surar, flotar; estar nedant en
innatus|natural, innat
innecto|subjectar, lligar; enllaçar, entrellaçar; tramar, conjuminar
innitor|repenjar-se, recolzar-se
innocens|inofensiu, innocu; innocent, exempt de culpa
innocentia|innocuïtat; innocència, manca de culpabilitat; honradesa, virtut, integritat
innocuus|que no fa mal, inofensiu, innocu; innocent
innotesco|esdevenir conegut, famós; fer-se públic, arribar la notícia de
innovo|innovar, renovar
innoxius|inofensiu, innocu; exempt de culpa, innocent
inno|nedar, flotar, navegar; trvessar nedant; (amb dat. o abl.) fluir, córrer per
innumerabilis|innombrable
innumerus|innombrable
innuo|fer senyals
innuptus|no casat, vge, cast
inoffensus|no tocat; lliure d'obstacles, sene entrebancs; no danyat, no menyscabat
inopia|pobresa, misèria, inòpia; carestia; mancança
inopinans|desprevingut
inopinatus|inesperat, inopinat; desprevingut
inopinus|inesperat, imprevist; desprevingut
inops|pobre, indigent, mancat de recursos
inpeditius|comparatiu neutre o adverbial d'impeditus, a, um : embarassat, carregat (de bagatge); impracticable, intransitable
inpeditus|embarassat, carregat (de bagatge); impracticable, intransitable
inperatus|p. pf. d'impero: (amb ac.) demanar, exigir; (amb ac.) manar, ordenar; (amb dat.) donar ordres; (amb dat. o abs.) governar, manar, exercir el poder
inplacabilis|implacable, inexorable, despietat
inpromptus|indecís, vacil·lant; lent, aturat
inprospere|sense èxit, poc reeixidament
inpugno|atacar, assaltar, escometre
inpunitus|impunit, impune, sense càstig
inpurus|immoral, impur, deshonest; vil, roí, infame
inquam|(v. defectiu) dic
inquies2|inquiet, impacient, agitat
inquieto|inquietar, amoïnar; destorbar, dificultar
inquietus|inquiet, intranquil; impacient, nerviós; agitat
inquino|emrutar, empastifar; envilir, corrompre; deshonrar
inquiro|cercar, percaçar; investigar, indagar, inquirir
inquisitio|cerca, recerca; indagació, investigació; enquesta
inquis|dius
inreligiosus|irreligiós, irreverent, impietós
inriguus|ben regat, banyat; regat, amarat; que rega, que banya
inrisus|riota, burla, befa
insania|bogeria, follia, rauxa, passió violenta
insanio|ser boig, delirar
inscius|desconeixedor, ignorant
inscribo|inscriure; atribuir; imprimir, gravar
insero2|posar, ficar, introduir, barrejar
insero|sembrar, plantar, inculcar
insideo|estar assegut, ocupar (un lloc)
insidiae|emboscada, traïció
insido|asseure; ocupar, habitar
insigne|distingit, insigne, il·lustre. Especialment en plural: marques distintives, distincions
insisto|posar-se, mantenir-se, recolzar-se, detenir-se, trepitjar, continuar
insolens|no acostumat, insòlit, extraordinari; insolència, arrogància
insomnis|despert, desvetllat, insomne
insomnium|somni, malson, visió
insono|sonar, fer sonar, retrunyir
insonus|silenciós
inspecto|mirar, examinar, observar, considerar
insperato|inesperadament
insperatus|inesperat
inspicio|mirar; examinar, observar, considerar
inspiro|bufar, insuflar
instabilis|vacil·lant, inestable, variable
instar|+ gen. = del valor de, tan gran com, a manera de
instauro|renovar, reprendre, establir, organitzar
instigo|incitar, estimular, atiar
instinctus|instigació, inspiració
instinguo|excitar
institor|venedor ambulant, viatger, botiguer
instituo|posar, preparar, organitzar; formar; emprendre; establir
institutum|disposició, costum; pla, projecte
insto|1. estar  2. apremiar, instar  3.  amenaçar, trobar-se a prop
instrumentum|instrument, eina, ferramenta, utensili
instruo|col·locar; aixecar, construir, bastir; disposar, equipar; instruir, alinear les tropes; posar en ordre de combat les tropes.
insuesco|acostumar, acostumar-se a
insuetus|no acostumat, no avesat
insularius|habitant d'una illa, inquilí
insula|illa, casa de veïns
insulse|avorridament, ximplement, sense gràcia
insulto|saltar sobre, botar; dansar, ser insolent, fer burla
insumo|emprar, esmerçar, consagrar-se a
insum|ser a; trobar-se, pertànyer; existir
insuo|cosir en, brodar
insuper|a sobre, al damunt de, a més de
insurgo|aixecar-se, alçar-se, erguir-se
insusurro|xiuxiuejar
intactus|no tocat, intacte
intectus|no vestit, nu; franc, sincer
integer|intacte, sencer, íntegre; de integro: de nou; ex integro: a fons
integritas|integritat, honestedat
intellectus|comprensió, intel·ligència, enteniment
intellego|comprendre
intelligentia|intel·ligència, facultat de comprendre
intelligo|comprendre
intemeratus|incorrupte, pur, sense taca
intemperans|excessiu, desordenat, immoderat
intemperanter|sense mesura, dsmesuradament, excessivament
intemperatus|excessiu, exagerat
intemperies|intempèrie; inclemència; caprici, immoderació
intempestivus|intempestiu, inoportú
intemptatus|no experimentat, no assajat, desconegut
intendo|tendir cap a, extendre; dirigir; intentar, tibar
intentio|tensió, aplicació; intenció; acció, acusació
intento|dirigir, amenaçar
intentus|intens, atent, amatent
Interamnates|els habitants d'Interamna (ciutat d'Úmbria)
intercalarius|intercalat, intercalar
intercalo|intercalar, diferir, ajornar
Intercatia|Intercàcia (ciutat de la Tarraconense)
intercedo|interposar-se, mediar; oposar-se; intercedir
intercessio|interposició;  oposició, intercessió, veto d'un magistrat
intercessor|el qui es posa pel mig, mediador, intermediari, mitjancer, el qui interposa un veto
intercipio|sostraure, robar; prendre; tallar, interrompre
intercursus|intervenció, interposició
interdico|prohibir, vetar; ordenar, recomenar
interdictum|interdicció (edicte d'un pretor a propòsit d'un conflicte de propietat)
interdius|durant el dia, de dia
interdiu|de dia, durant el dia
interdum|de vegades, de tant en tant
interea|mentrestant, tanmateix
intereo|morir
interfectio|assassinat
interfector|assassí
interficio|destruir; matar, assassinar
interfluo|fluir;  separar, córrer pel mig
intericio|interposar, intercalar
interimo|treure, abolir, destruir, matar
interim|mentrestant
interior|més endins, interior, intern
interitus|destrucció; mort, assassinat
interluo|córrer entre, banyar, regar
interminor|amenaçar; prohibir amenaçant
intermisceo|barrejar
intermissio|discontinuïtat, interrupció, cessament
intermitto|deixar entremig; transcórrer; interrompre; interrompre's, cessar
intermortuus|moribund
internecio|estrall, ruïna; matança, carnisseria
internecivus|que destrueix completament, mortífer
internicio|estrall, matança
internuntius|intermediari, negociador, parlamentari
internus|intern, interior (interna, orum : la política interior)
interpellatio|interrupció; molèstia, obstacle; demanda, procés judicial
interpello|interrompre; exposar; destorbar, impedir; dirigir-se a, demanar
interpolis|renovat, refet
interpono|col·locar entre, interposar; oposar-se
interpres|intermediari, negociador, intèrpret, traductor
interpretatio|interpretació, explicació, traducció
interpretor|explicar, interpretar, traduir; conjecturar
interritus|intrèpit, sense por
interrogatio|interrogació, pregunta
interrogo|interrogar, preguntar
interrumpo|trencar, destruir; interrompre
interspersus|escampat, esquitxat
intersum|ser enmig de, entremig; asistir, prendre part
intervallum|intèrval, espai, distància
intervenio|arribar, sobrevenir; interrompre
interventus|aparició; fiança
interviso|visitar de tant en tant, inspeccionar
inter|entre, durant
intestatus|intestat, qui no ha fet testament
intestina|intestins, budells
intestinus|interior, domèstic
intexo|entreteixir; entrellaçar; inserir, ficar; unir, barrejar
intimus|1. el més interior, el més profund 2. el més íntim
intolerabilis|insuportable, intolerable
intolerandus|intolerable
intolerans|intolerant; incapaç
intonsus|el qui porta el cabell sense tallar, groller
intorqueo|torçar, retrocedir, llançar
intra|dins de ; adv : endins
intrepidus|intrèpit, valent, coratjós
intritus|no triturat; desllegit
introcedo|entrar
introduco|portar, conduir, introduir; exposar, afirmar
introeo|entrar en (+ ac.)
introgredior|entrar en, passar a l'interior
introitus|entrada; introducció, principi
intromitto|fer entrar, introduir
introrsum|cap endins; dins
introrsus|cap endins; dins
introrumpo|llançar-se a dins, irrompre
introspicio|examinar, mirar dins
intro|entrar
intueor|mirar, observar; considerar, pensar; admirar
intumesco|inflar-se, crèixer, botir-se; envanir-se
intus|dins, a dins
intutus|no guardat, insegur, poco segur
inultus|no venjat, sense venjança, impune
inumbro|ombrejar, envoltar d'ombres
inundatio|inundació
inusitatus|rar, extraordinari
inutilis|inútil
invado|1.  envair, llançar-se contra  2. envair, atacar, acomentre 3. apoderar-se de
invalesco|enfortir-se
invalidus|invàlid, dèbil, impotent
inveho|portar, transportar (in i ac.). - invehi, mediopassiu: arremetre contra, atacar (pr. i fig.) ; anar a (in i ac., ac. sol). - se invehere : ser portat, ser transportat
invenio|trobar; aconseguir; inventar, descobrir
inventor|inventor, autor
inventum|descobriment, invenció
inversum|(in -) = al revés, a la inversa
inverto|regirar, donar la volta, invertir; canviar, trastornar
investigo|indagar, investigar
inveterasco|envellir; arrelar, consolidar-se
invicem|al seu torn, mútuament
invictus|invencible, invicte
invideo|voler malament, envejar; privar, treure
invidia|odi, enveja, rivalitat, gelosia
invidus|envejós, gelós; contrari, enemic
invisitatus|desacostumat, extraordinari
inviso|anar a veure, visitar
invisus|1.  odiós, odiat  2.  invisible
invito|convidar, hostatjar
invitus|obligat, forçat; contra la seva voluntat
invius|sense camí, inaccesible
invoco|invocar; anomenar, cridar
involo|volar a;  atacar, prendre
involvo|fer rodolar; envoltar, encerclar, amagar
in|(ac.)  a, cap a, per a, contra; (abl.) a, en
Ionicus|jònic, de la Jònia
Ionius|joni
io|io ! oh !
Iphianassa|Ifigenia (filla d'Agamèmnon)
ipse|mismo, -a; mateix, ell (jo, etc.) mateix
iracundia|iracúndia, irascibilitat
iracundus|irascible
irascor|enutjar-se, enfadar-se
irate|iradament, amb ira
iratus|irat, indignat
ira|ira, còlera
Iris|Iris (divinitat), iris, arc iris
irreligiositas|impietat
irreparabilis|irreparable
irreprehensus|irreprotxable
irrideo|burlar-se (+ ac.)
irritamentum|objecte que irrita, estimulant, incentiu
irrito|estimular, excitar, provocar, irritar
irritus|va, inútil
irrumpo|irrompre, precipitar-se violentament
irruo|llançar-se, precipitar-se; penetrar, envair
Isaac|Isaac
Isiacus|isíac, d'Isis (deessa egípcia)
istaec|= ista
istanc|= istam
iste|aqueix; aquest, aquesta, això
Isthmos|Istme (de Corint)
Isthmus|Istme (de Corint)
istic|aquí
istinc|d'aquí
istoc|= isto
istoscine|= isto-ne
istuc|aquí, cap aquí
is|aquest, aquesta, això;  aquell, aquella, això (pr. anafòric)
Italia|Itàlia
Italicus|itàlic
Italus|itàlic
itaque|així doncs, per tant
ita|així, d'aquesta manera; ita... ut, de tal manera que
item|igualment, així mateix
itero|repetir, renovar
iterum|una altra vegada, de nou
iter|camí
Ithacus|d'Ítaca (illa grega, regne d'Ulisses)
itidem|de la mateixa manera, igualment
Itius|Boulogne-sur-Mer
itur|passiu d'ire = es va
Iulus|Iulus (fill d'Eneas)
Ixion|Ixíon (condemnat als inferns)
jaceo|jeure, estar estirat; estar ajagut
jacio|llançar
jactabundus|turbulent; (fig.) jactanciós, presumptuós
jactantia|jactància, ostentació
jactantius|amb més ostentació o jactància
jactatio|acció de llançar, agitació; ostentació, jactància
jactatus|sotrac, agitació, remenada
jacto|1. llançar 2. agitar 3. discutir, debatre una qüestió 4. fer ostentació de, vanagloriar-se
jactura|(naut.) alleujament (abocament de càrrega a la mar); (fig.) pèrdua, renúncia, sacrifici; (mil.) baixa, pèrdua
jactus|llançament, tret, cop
jaculator|llançador, tirador; llançador de javelina
jaculor|llançar la javelina; llançar, tirar
jaculus|llancívol
jajunitas|(o ieiunitas) fam, gana, dejuni
jamdiu|ja fa temps, fa molt
jamdudum|ja fa temps, de temps
jampridem|ja fa molt temps, des de fa molt temps
jam|ja, ara mateix
Janiculum|Janícul (un dels turons de Roma)
janitor|porter
Januarius|de gener
janua|porta
Janus|Janus (déu dels inicis)
Javolenus|Javolè
jecur|fetge
jejunium|dejuni; fam, gana
jocosus|festiu, graciós
joco|fer broma, dir en broma
jocus|broma; joc, diversió
jubar|Lucifer, l'estrella del matí; resplandor, llum, brillantor
jubatus|que té crinera
juba|crina, cabellera
jubeo|1.  ordenar, manar  2. convidar, aconsellar
jucunditas|delit, gaudi, plaer, alegria
jucundus|agradable, encantador, plaent
Judaeus|jueu, de Judea (Iudaea, ae, f. : Judea)
Judaicus|judaic, relatiu als jueus
judex|jutge, àrbitre
judiciarius|judicial, forense
judicium|judici, procés; tribunal; sentència, decisió
judico|1. jutjar 2. sentenciar 3. considerar  4. declarar, opinar
jugalis|de jou; conjugal, nupcial
jugera|jovada (mesura agrària)
jugerum|jovada (mesura agrària)
juglans|nou; noguera
jugulo|degollar, matar
jugulum|gola, coll
jugum|1. jou 2. jou 3. llaç del matrimoni 4. cim, alçada 5. banc de remers 6. corró
Julianus|julià, de Juli Cèsar
Julia|Júlia,
Julius|Juli (nom de família)
jumentum|ruc, bèstia de càrrega
junctim|junts;  consecutivament, un darrera l'altre
jungo|unir, juntar; reunir, lligar
junior|(comparatiu de iuvenis) més jove (iuniores, um, m. : els més joves, els joves que poden prendre les armes)
Junius|Juni (nom de família)
Juno|Juno (deessa del matrimoni)
Juppiter|Júpiter (déu del cel)
Jura|Jura
jure|segons el dret, justament
jurgiosus|dur, querellant
jurgium|disputa, altercat
jurisdictio|jurisdicció
jurisjurandum|jurament
juro|jurar
jusjurandum|jurament
jussio|ordre, mandat
jussum|ordre, mandat
jussu|per ordre de
justitia|justícia, dretura
justitium|vacances dels tribunals, interrupció dels judicis
justus|just, equitatiu, convenient
jus|1. dret; justícia; poder 2. suc, salsa, brou
juvenalis|jove, juvenil
juvenaliter|com un jove
juvenca|vedella; joveneta
juvencus|vedell; jove
juvenilis|juvenil
juveniliter|com un jove
juvenis|jove
juventa|joventut, jovenesa
juventus|el jovent, la joventut
juvo|ajudar ; quid iuuat : ¿Per què molestar-se en...? ¿De què serveix...?
juxta|al costat, prop ; prep. ac. : vora, prop de
Kalendae|les calendes (primer dia del mes romà)
Kal|abreviatura de Kalendis : Calendes
Labdacus|Làbdac (rei mític de Tebes)
labefacio|saccejar, commoure, abatre
labellum|llavi petit, llavi delicat
Labeo|Labeó (cognom de família)
labes|caiguda, ensorrament; enfonsament, ruïna; taca, deshonra
Labicanus|labicà, de Labic (ciutat del Laci)
Labici|Labic (ciutat del Laci)
Labienus|Labiè (nom de família)
labor2|fatiga, esforç; treball
laboriosus|laboriós; actiu, treballador
laboro|treballar, esforçar-se en, afanyar-se; patir
labor|lliscar, caure relliscant; vacil·lar, equivocar-se
labos|treball
labo|trontollar, vacil·lar
labrum|llavi
Lacedaemonius|ladecemoni, espartà
Lacedaemon|Ladecemònia, Esparta
lacerna|lacerna (mantell curt de tela basta col·locada sobre la túnica quan plou)
lacero|1. esquinçar 2. denigrar, difamar 3. atormentar, afligir
lacertus|múscul, braç
lacer|lacerat, trencat, destrossat
lacesso|irritar, excitar, provocar
Lachesis|Làquesis (una de les Parques)
lacinia|riba, orla, vora, franja
Laconicus|lacònic, de Lacònia
Lacon|lacedemoni, espartà
Laco|lacedemoni, espartà
lacrima|llàgrima, gota
lacrimosus|que fa plorar
lacrimo|plorar
lacteo|mamar
lacteus|de llet, làcti, color de la llet
lacunar|enteixinat
lacuna|llacuna, fosa; cavitat
lacus|llac, estany
lac|llet
Ladicula|Ladícula
laedo|ferir, malmetre; destorbar, injuriar
Laelius|Leli (nom de família)
Laenas|Lenas (cognom de família)
laena|abric (mantell d'hivern portat sobre la túnica)
laetitia|alegria, joia
laetor|alegrar-se
laeto|alegrar-se (arcaic)
laetus|1. alegre 2. que alegra  3. favorable 4. agradable  5. ric, abundant
laevus|esquerrà; desgraciat, nefast, desfavorable ; n. : la part esquerra
lagona|ampolla
laguncula|ampolleta, frascó
Laius|Laios (rei mític de Tebes)
Lalage|Làlage (nom grec de dona)
lambo|llepar, xuclar
lamentatio|lamentació, gemec
lamenta|laments, gemecs
lamentor|plorar, gemegar, queixar-se
lamia|làmia (mena de vampir que servia per asustar els nens)
lampas|llum, torxa, llàntia
lana|llana; núvol
lancea|llança
lancino|esquarterar
laneus|de llana
Langobardi|langobards (poble de la Germània septentrional)
langueo|llanguir; estar cansat
languesco|llanguir, debilitar-se
languidus|lànguid, dèbil
languor|llangor
laniatus|esquarterament
lanificium|treball de la llana
lanio|esquarterar, esquinçar
lanius|carnisser
lanosus|llanut, cubert de llana
lanugo|1.  llana  2.  borrissol, barba incipient
Lanuvium|Lanuvi (ciutat del Laci)
Laocoon|Loacoont (sacerdot troià d'Apol·lo)
Laomedontiada|fill de Laomedont (plur. : troians)
Laomedontiades|fill de Laomedont (plur. : troians)
lapidarius|de pedra
lapideus|petri, de pedra
lapido|atacar a cops de pedra, apedregar, lapidar
lapis|pedra
lapso|vacil·lar, relliscar, caure
lapsus|despreniment
laquearia|enteixinat
laqueus|llaç, engany
Larcius|Larci
Larentia|Larència (nodrissa de Ròmul i Rem)
large|abundosament
largior|donar en escreix; perdonar
largiter|abundosament
largitio|larguesa, generositat, liberalitat
largus|liberal, generós, benigne, llarg
larua|fantasma
lar|Lar
lasarpicifer|productor de laserpici (planta resinosa)
lascivia|alegrÌa, diversió; disbauxa, lascívia
lascivio|folgar, enjogar-se
lascivus|juganer, alegre; lasciu, frívol
laser|laser (preparació aromàtica feta a partir del suc d'una planta)
lassitudo|cansament, fatiga
lasso|cansar, fatigar
lassus|cansat, fatigat
latebra|amagatall, cova; refugi, cau
latebrosus|ple d'amagatalls, ocult, secret
latenter|en secret, d'amagat
lateo|estar amagat, amagar-se
latericius|de maó
latex|líquid (en general)
late|extensament; abundosament
latibulum|amagatall, cau; refugi
laticlavius|laticlavi, adornat amb una franja de color propra (senador)
Latine|en pla llatí
Latinus2|Llatí (rei mític del Laci)
Latinus|llatí
latio|acció de portar; dret (de vot)
latito|estar amagat
latitudo|amplada
Latium|Laci (regió d'Itàlia)
Latobrigi|laròbrig (un poble celta)
latomiae|(lautumiae) pedreres
Latona|Latona (mare de Latona i Diana)
latro2|lladrar; cridar; demanar a crits
latrocinium|robatori, acte de bandidatge
latro|mercenari, bandit, lladre
latus2|ample
latus|costat, flanc; flanc (de l'exèrcit)
laudatio|elogi
laudo|1. lloar, elogiar  2. pronunciar un elogi fúnebre  3. citar, atestiguar
laurea|fulla o corona de llorer
Laurentes|laurents (poble del Laci)
Laureolus|Laurèol (bandoler famós)
lauriger|coronat de llorer, llorejat
laurus|llorer, corona de llorer
Lausus|Lausus (fill de Mezenci)
laus|lloança, elogi; mèrit, gloria; estima, preu
laute|brillantement, sumptuosament
lautitia|luxe, sumptuositat
lautus|brillant, sumptuós, ric, gloriós, esplendid, distingit
lavacrum|banyera
Lavinia|Lavínia (filla del rei Llatí)
lavo|rentar, netejar (lautus, a, um : brillant, sumptuós, distingit) ; passiu: rentar-se
laxamentum|descans, pausa, respir; desenvolupament
laxo|eixamplar, ampliar; relaxar; disminuir, relaxar
laxus|ampli, espaiós; laxe, fluix
lecticariolus|amant dels portadors de llitera
lecticarius|portador de llitera
lectica|llitera, cadira de mans
lectio|lectura (en veu alta); elecció, selecció
lectisterniator|el qui disposa els llits davant les taules
lectisternium|banquet (ofert als déus)
lectito|llegir sovint; recollir diverses vegades
lector|lector
lectulus|petit llit, llitet
lectus2|selecte, escollit
lectus|llit, sofà
Leda|Leda (muller del rei Tindareu)
legatio|legació, ambaixada
legatus|legat, ambaixador
legionarius|d'una legió, legionari
legio|legió; exèrcit
legitime|legalment
legitimus|legítim, legal, just
lego|delegar, enviar una ambaixada; legar; delegar el poder
Leitus|Leitus
Lemannus|el llac Leman
lena|alcavota
lenio|afluixar, mitigar, alleugerar, calmar
lenis|suau
lenitas|suavitat
leniter|suaument, dolçament
lenocinium|alcavoteria; incentiu, encant; afectació
lenonius|d'alcavot
leno|alcavot
lente|lentament, poc a poc
Lentulus|Lèntul (cognom de família)
lentus|flexible, dúctil; lent, calmós
lenunculus|nau petita
leo|lleó
lepide|graciosament, amablement
lepidus|graciós, encantador; amable
lepos|gràcia, bellesa; enginy
Leptis|Leptis (ciutat d'Àfrica)
lepus|llebre
Lerna|Lerna (aiguamolls de Grècia)
Lesbius|lesbi, de Lesbos (illa grega)
Lesbos|Lesbos (illa grega)
letalis|letal, mortífer, mortal
letum|mort, ruïna, destrucció
levamentum|alleujament, consol, descans
levigo|allisar
levis|lleuger, lleu, veloç; insignificant; inconstant, frívol
levitas|lleugeresa, movilitat, inconstància, futilitat
leviter|lleugerament, dèbilment
levo|1.  alleugerar, disminuir  2.  consolar  3.  alçar, aixecar
lex|llei, projecte de llei
libella|monedeta d'argent
libellum|llibret; libel, carta
libellus|llibret; libel, carta, pamflet
libens|desitjós, predisposat, voluntariós
libenter|voluntariament, amb plaer
liber2|llibre
Liber3|Líber (nom del déu Bacus)
liberalis|noble, liberal, generós
liberalitas|liberalitat, bondat, afabilitat
liberaliter|a la manera d'un home lliure, noblement, dignament
liberator|alliberador
Libera|Líbera (Prosèrpina)
libere|lliurement, sense por, francament, espontàneament
liberi|nens (fill i filles)
libero|alliberar
libertas|llibertat
liberta|lliberta
libertinus|afranquit, de la condició de llibert
libertus|llibert
liber|lliure
libet|plau, agrada, abelleix
libidinosus|lasciu, disbauxat
libido|desig, fal·lera; luxúria
Libitaina|Libitina (deessa dels funerals)
libita|fantasies, antulls, desigs
libo|Libó (nom de família)
libraria|llibreria; secretària
libra|lliura romana, balança; lliura, pes, plomada
libripens|el qui subjecta la balança
libritor|soldat que dispara màquines de guerra
libro|mantenir en equilibri,
libum|coca, pastís
Liburnicus|dels liburns, de Libúrnia (Dalmàcia)
Liburnus|liburna (nau lleugera de guerra)
Libya|Líbia (Àfrica del nord)
Libyssus|de Líbia, africà
licentia|llicència, permís, llibertat; arbitri, caprici, disbauxa
licentiosus|lliure, disbauxat, desenfrenat
liceo|estar en venda, posar en venda (poc usual)
licet|és lícit, és permés; conj. + subj. : tot i que
Licinius|Licini (nom de família)
licitatio|licitació, venda en subhasta
licitumst|= licitum est = licuit
lictor|lictor
ligneus|de llenya
lignum|llenya, tronc
Ligones|lígons
ligo|lligar, fermar, unir
ligurrio|llepar
Lilybaeum|Lilibeu (promontori i ciutat de Sicília)
limax|llimac
limen|llindar, porta; principi, pròleg
limes|sendera, fita, solc, frontera
limosus|llotós, fangós
limus|llim, fang, llot
lineamentum|línia, traç
linea|corda; línia, traç
lineola|línia petita
Lingo|língon (individu d'un poble gal)
lingua|llengua; idioma, llenguatge
liniamentum|traç, contorn
linquo|deixar, abandonar
linter|barca
linteum|tela de lli, llenç
linum|fil, lli o  tela de lli
Linus|Linus (músic mític)
Lipara|Lípara (illa prop de Sicília)
lippa|llavis, nas
liquamen|suc, salsa
liqueo|ser o estar líquid; ésser clar
liquor2|liquar-se, fondre's
liquor|fluïdesa, estat líquid
Liriope|Liriope (nimfa, mare de Narcís)
Liscus|Lisc
lis|brega, procés, litigi, plet
litigo|litigar, pledejar, trobar-se en litigi
litoreus|litoral, de platja
littera|lletra; (en pl.) carta
litus|litoral, platja, costa, riba, marge
lituus|bastó dels augurs
Livia|Lívia (nom de dona; muller d'August)
Livineius|Livinei
Livius|Livi (nom de família)
lixa|cantiner
locarius|llogador de localitats (en els espectacles)
loco|situar, col·locar, establir; llogar
Locrensis|de Locres (ciutat del Brutti)
Locri|Locres (ciutat del Brutti)
loculus|llogarret, port; taüt, nínxol; cofre ; pl. : cofre petit
locuples|ric, opulent; fèrtil
locupleto|enriquir
locus|ubicació, lloc; posició; ocasió. El plural és neutre, exceptuant el significat de "llocs comuns" (loci)
lodicula|vànova petita
Lollianus|de Lol·li (nom de família)
Lollia|Lòl·lia (nom de dona; muller de Calígula)
Lollius|Lol·li (nom de família)
lomentum|loment (pasta de farina de fava o d'arrós; sabó fet amb aquesta farina)
longe|con diferència, llargament, lluny, a distància
longinquitas|longitud, amplada, distància
longinquus|distant, llunyà
longitudo|longitud, llargària; durada, període llarg
longus|llarg
loquax|loquaç; xerraire
loquor|parlar
lorica|cuirassa, cota de malles; parapet
lorum|corretja, lligadura, corda; brides, regnes; fuet
lotus|rentat (participi de lavo)
lubeo|= libet
lubricus|relliscós, insegur, perillós, enganyós
lucar|impostos sobre els boscos sagrats; salari dels actors
luceo|lluir, brillar; ser evidente; alba
lucerna|llàntia
lucidus|brillant, lluminós; evident
lucifugus|el qui fuig de la llum
Lucilius|Lucili (nom de família; poeta llatí)
Lucina|Lucina (deessa protectora dels parts)
Lucius|Luci (prenom romà)
Lucretia|Lucrècia (nom de dona; muller de Col·latí)
Lucretius|Lucreci (nom de família; poeta llatí)
Lucrinus|(lacus Lucrinus) el llac de Lucrí (prop de Putèols)
lucrum|ganància, lucre
Lucterius|Lucteri
luctor|lluitar
luctus|dolor, aflicció; dol
lucubro|treballar a la claror d'un llum
luculentus|brillant, lluminós;  elegant
Lucullus|Lucul (cognom de família; general romà, famós per les seves riqueses)
Lucumo|Lucumó (nom etrusc d'home)
lucuntulus|pastisset
lucus|bosc sagrat
ludia|ballarina, actriu en els jocs de gladiadors
ludibrium|burla, broma, joc
ludibundus|enjogassat, divertit, alegre
ludicrum|joc públic, espectacle (circ, teatr)
ludicrus|divertit, entretingut
ludificor|burlar-se, enganyar
Ludius|lidi, de Lídia (regió de l'Àsia Menor)
ludo|jugar, divertir-se; representar, cantar, recitar
ludus|joc, diversió; broma; escola
lues|pesta, epidèmia, contagi; flagell
lugeo|lamentar-se, estar de dol; lamentar
lugubris|de dol, lúgubre, lamentós (lugubria, orum, n.: vestits de dol)
lumbus|llom
lumen|1. llum, claror, resplendor 2. llàntia, torxa, làmpara 3. dia  4. raig 5. (plural) ulls
luna|lluna
luo|pagar una deute, expiar una culpa
lupa|lloba; prostituta, puta
Luperca|Luperca (divinitat romana, identificada amb la Lloba)
Lupia|Lúpia (riu de la Germània)
lupillus|llobató
lupula|bagassa, puta
lupus|llop
luridus|groguenc, lívid, pàl·lid
luscinia|rossinyol
Luscinus|Luscí
Lusitanus|lusità (habitant de la Lusitània, província d'Hispània)
lustro|purificar (mitjançant un sacrifici); examinar, inspeccionar
lustrum|I.  sacrifici expiatori  II.  cau
lusus|joc, diversió, broma, acudit
luteus|groguenc; fangós, brut
lutum|llot, fang; argila ; algú o quelcom despreciable
luxo|dislocar, luxar
luxuria|exuberància, luxe; excés; luxúria, desvergonyiment
luxuriose|disbauxadament
luxuriosus|ufanós, luxuriant, exuberant;  excessiu, immoderat
luxurio|adelitar-se, donar-se als excessos
luxus|luxació
lux|llum, claror, dia
Lycia|Lícia (regió de l'Àsia Menor)
Lycius|lici, de la Lícia (regió de l'Àsia Menor)
Lyda|Lide
Lyde|Lide
Lydia|Lídia (regió de l'Àsia Menor)
Lydius|lidi, de Lídia (regió de l'Àsia Menor)
Lygdus|ligde
lympha|linfa, agua clara
lympho|embogir, fer delirar
Lynceus|Linceu (heroi grec)
lyra|lira
Macedonia|Macedònia (regió grega)
Macedonicus|macedoni, de Macedònia (regió grega)
Macedo|macedoni, de Macedònia (regió grega); Macèdon (nom d'home)
macellum|mercat de queviures
macero|amarar, macerar, debilitar, esgotar, consumir; afligir
macer|Màcer (cognom de família)
machaera|espasa, sable
machinamentum|mecanisme, giny
machinatio|màquina
machinator|mecànic, inventor; enginyador
machinatrix|ordidora, màquina
machina|màquina, artefacte, plataforma; trampa
machinor|maquinar, ordir (un parany)
macies|magror; pobresa
mactatus|sacrifici d'una víctima
macte|Molt bé! Bravo!
macto|sacrificar, immolar; honorar
macula|taca, senyal; ignomínia, infàmia; pecat
maculosus|tacat, brut; deshonrat, infame
maculo|tacar, embrutar; deshonrar; corrompre
madeo|estar xop o mullat; estar borratxo; estar cuit o estovat
madidus|xop, moll; borratxo; estovat
Maecenas|Mecenas (nom etrusc de família; amic d'August i protector de poetes)
Maenas|mènade, bacant
Maenianum|(ord. pl.) llotja, balconada
maereo|afligir-se, entristir-se; plànyer, lamentar
maeror|aflicció, tristesa
maestitia|tristesa
maestus|trist, afligit; sever, malestruc
magisterium|mestratge, magisteri, ensenyament
magister|mestre (d'escola)
magistratus|, càrrec públic, magistratura, magistrat
magis|és
magnanimus|noble, generós, magnànim
Magnetes|els magnets, habitants de Magnèsia (regió de Tessàlia)
magnificenter|magnificiència, grandesa
magnificentia|noblesa, magnificència; sumptuositat
magnificentus|sumptuós, grandiós
magnifico|exaltar, magnificar
magnificus|sumptuós, grandiós
magnitudo|grandesa, importància; força
magnopere|1. vivament, granment, fermament  2.  molt, en gran mesura
magnust|= magnus est
magnus|gran
magus|mag, fetiller
majestas|grandesa, dignitat; majestat (lex maiestatis : alta traició)
majores|avantpassats, ancestres
malacus|suau, esponjós
mala|mandíbula; galta
Malea|Malea (promontori del Peloponnès)
maledicens|maldient
maledico|malparlar, insultar
maledictum|injúria, insult
malefactum|malifeta
maleficium|malifeta, delicte
maleficus|malfactor, malvat;  malèfic, màgic
malesuadus|el qui aconsella malament
malevolus|malèvol, malintencionat
male|mal, malament
malignus|pervers, mesquí, miserable, traïdor
malitia|malícia, malignitat, astúcia, frau
malleus|mall, martell
Mallovendus|Mal·lovend (cap germànic)
malo|estimar-se més, preferir
malum2|poma
malum|mal, dany perjudici
malus|malvat, dolent. comp. peior, sup.: pessimus (-umus)
Mamercus|Mamerc (nom d'home)
mamilla|mamella
mamma|mamella, pit
Mamurra|Mamurra (nom de família; oficial de Juli Cèsar)
manceps|comprador; arrendatari; empresari, contractista
Mancinianus|de Mancí (cognom de família; el cònsol Gai Mancí)
Mancinus|Mancí (cognom de família; el cònsol Gai Mancí)
mancipatio|cessió, transmissió formal de béns
mancipium|dret de propietat, propietat; esclau
mancipo|alienar, vendre;  abandonar, cedir
mancupium|propietat (mancupio dare : vendre)
mancupo|vendre
mancus|mutilat, manc; incomplet
mandatum|encàrrec, comissió
mando|lliurar; confiar; encomanar, manar
Mandubracius|Mandubraci (nom d'home)
maneo|romandre, quedar-se
Manes|els manes, esperits dels morts; càstigs, suplicis
mane|inv. : de matí, a primera hora
manicatus|guarnit de mànigues
manica|màniga
manifesto|evidentment
manifestus|manifest, evident;  + gen. : convençut de
Manilius|Manili (nom de família)
manipularis|sortit del maniple (manipularis, is : soldat ras)
manipulus|maniple (tercera part de la legió)
Manlius|Manli (nom de família)
Mannicius|Mannici
mannulus|cavallet
mano|rajar, brollar, escolar-se; extendre's; fer sortir, vessar; degotar
mansues|mansuet, dòcil
mansuetudo|manusetud, moderació, afabilitat
mansuetus|1. domesticat 2. dòcil, manuset
manubiae|diners obtinguts del botí
manumitto|manumetre, afranquir, alliberar (un esclau)
manus|mà; poder; (pl.) tropa
mappa|mocador, banderola
Marathus|Marat (llibert d'August)
Marcella|Marcel·la
Marcellus|Marcel (cognom de família; general romà; nebot d'August)
marceo|estar marcit, estar feble
marcesco|marcir-se, pansir-se;  debilitar-se, llanguir
Marcia|Màrcia
marcidus|marcit, pansit;  dèbil, consumit
Marcius|Marci (nom de família)
Marcomani|marcomans (poble de la Germània)
Marcus|Marc (prenom romà)
Mareoticus|mareòtic, de la Mareòtide (Egipte)
mare|mar
margarita|perla
margo|riba, marge, límit
marinus|marí
maritalis|marital, nupcial
maritimus|marítim, marí
marito|casar, maridar; enllaçar, lligar
maritus|marit, espòs; nuvi, pretendent
Marius|Màrius (nom de família; cònsol i general romà)
marmoreus|de marbre, marmori
marmor|marbre, objecte de marbre
Maroboduus|Marobodu (rei dels marcomans)
Marsicus|màrsic, dels marsos (poble del Laci; poble germànic)
Marsi|marsos (poble del Laci; poble germànic)
Mars|Mart (déu de la guerra)
Martialis|marcial, de Mart
Martina|Martina (nom de dona)
martiolum|petit martell
Martius|de Mart (déu de la guerra), guerrer
Marus|Marus (riu de la Germània)
masculinus|masculí
masculus|masculí, mascle; viril, varonil
massa|massa, munt
Massicum|vi màssic
Massilia|Massília (ciutat de la Gàl·lia, avui Marsella)
Mastama|Mastama
Mastarna|Mastarna
mas|mascle; varonil, viril
materia|matèria, material, tema, objecte
materies|matèria, material, tema, objecte
maternus|maternal
matertera|tia materna
mater|mare
mathematicus|matemàtic, el qui es refereix a les matemàtiques (mathematicus, i, m. : matemàtic)
matrimonium|matrimoni; in - conlocare : casar-se
matrona|matrona, esposa, mare de família;  Matrona, ae : riu Marne (es troba a les Gàl·lies)
Mattium|Mati (capital dels cats)
mature|en el seu moment; aviat
maturo|1.  fer madurar, madurar  2.  enllestir  3. afanyar-se
maturus|madur
matutinus|matinal, matutí, del matí
Mauri|els maures (habitants de la Mauritània)
Mausolus|Mausol (rei de Cària)
mavelis|preferir)
Mavors|Mart (déu de la guerra)
maxilla|mentó, mandíbula
Mazippa|Mazipa (cap númida)
meabilis|practicable
meatus|curs, passatge, camí, pas
mecastor|Per Càstor!
mecum|amb mi
Medea|Medea (maga mítica)
medela|medicina, remei
medella|medicina, remei
medeor|cuidar, guarir, curar
medicamentum|remei, droga, verí; afait, filtre
medicamen|medicament, remei
medicatus|medicinal, curatiu
medica|metgessa
medicina|ciència de la medicina, medicina;  medicament, remei
medicus|metge, cirurgià
mediocris|mediocre, mitjà; dèbil, insignificant
mediocritas|mitjania; mediocritat
mediocriter|moderadament; tranquil·lament
meditatio|meditació, preparació
mediterraneus|que es troba en l'interior de les terres
meditor|meditar, pensar en, reflexionar
meditullium|el centre, el mig, espai intermedi
medium|mig, centre
medius|que es troba en el mig, central, centre de
Medi|els medes (poble asiàtic)
Medullina|Medul·lina
Megalensis|relatiu a Cíbele (Megalensia, ium, n. : les Megalenses, festival de Cíbele)
Megalesiacus|megalense
Megaravicus|Magaravic
Megara|Mègara (ciutat de Grècia)
mehercules|Per Hèrcules! Déu meu!
mehercule|Per Hèrcules! Déu meu!
Meldi|els meldes (avui Meaux)
Melissa|Melissa
melium|collar de gos
mellitus|de mel, dolç
mel|1.  mel  2.  dolçor
membrum|membre, òrgan
memento|recorda
memini|recordar, recordar-se de
Memnon|Mèmnon (rei d'Etiòpia)
memorabilis|memorable, digne de ser recordat
memorandus|memorable, famós, gloriós
memoratus|famós, cèlebre
memoria|memòria, record
memoro|recordar, fer present, mencionar, esmentar
memor|que se'n recorda (de)
Menaechmi|Menecme
Menapii|els menapis (poble de la Bèlgica)
mendacium|mentida, falsetat; fàbula, ficció
mendax|mentider; fals, enganyós
mendicus|de mendigo, mendicant; us, i, m.:  mendicant, indigent
Menelaus|Menelau (rei mític d'Esparta)
Menenius|Meneni (nom de família)
Menippaeus|de Menip, menipeu (títol d'una obra de Varró : Sàtires Menipees)
mensa|mesa; ara, altar
mensis|mes
menstrualis|mensual (d'un mes de duració)
mensus|mesura
mentior|mentir
mentio|menció, esment, proposició
mentula|membre viril, verga
mentum|mentó, barbeta, barba
meopte|= meo
meo|anar, passar d'un lloc a un altre
mephitis|exhalació o baf mefític (sulfurós)
mercator|mercader, comerciant
mercatura|mercaderia, negoci
mercatus|comerci, negoci; mercat públic, fira
merces|salari, paga, recompensa
mercor|negociar, comerciar; mercadejar, comprar
Mercurius|Mercuri (déu del comerç)
mereor|mexèixer, guanyar, cobrar
mereo|merèixer, guanyar; merere o mereri (stipendia) : servir com a soldat
Mererio|Mererió
meretricius|meretrici, de prostituta
meretrix|prostituta
mergo|submergir, enfonsar; precipitar; ocultar, fer invisible
mergus|gavina, cabussó (au no ben identificada)
meridianus|del migdia, relatiu al migdia; del sud, meridional
meridies|migdia, migjorn, sud
merito|amb raó, merescudament
meritum|recompensa, mèrit, falta
Meroe|Mèroe (ciutat del Nil)
merula|merla
merulus|merla
merus|pur, sin mescla; vertader, genuí
Messala|Messal·la (cognom de família)
Messalina|Messalina (muller de Claudi)
Messalinus|Messalí (cognom de família)
Messana|Messana (ciutat de Sicília, avui Messina)
messis|collita; sega; messes
metallum|mina, metall
meta|piló; meta; extremitat, terme; objetiu
Metellus|Metel (cognom de família)
Methymnaeus|de Metimna (ciutat de Lesbos)
Metilius|Metili
metor|delimitar ; castra - traçar l'emplaçament d'un campament
meto|mesurar
metreta|bóta; metreta (mesura equivalent a 38,5 litres)
Mettus|Metus (nom d'home)
metuo|tèmer; tenir por
metus|por, temor
meus|meu, que em pertany; que em correspon
Mevius|Mevi
Mezentius|Mezenci (rei aliat de Turn)
mica|partícula, engruna
mico|bellugar-se, brillar
Midas|Midas (rei mític de Frígia)
Mida|Midas (rei mític de Frígia)
migro|migrar; mudar-se
Milesius|milesi, habitant de Milet
miles|soldat
Miletus|Milet  (ciutat d'Àsia Menor)
miliarium|mil·liari, pedra mil·liar
militaris|militar
militia|milícia, servei militar
milito|servir a l'exèrcit, ser soldat
milium|mill
mille|mil (milia : quan es tracta de diversos milers)
Milo|Miló (cognom de família; polític romà)
milvus|milà, ocell rapaç; brivall
mimus|mim (actor o peça teatral)
minaciter|amb amenaces
minanter|amenaçadorament
minax|amenaçador, perillós
Minerva|Minerva (deessa de la saviesa)
minime|mínimament, molt poc; no pas
minimum|molt poc, al mínim
!minimus|molt petit
ministerium|servei, tasca; treball
minister|servidor, criat; subordinat
ministro|servir, assistir; complir; subministrar
minitabundus|amenaçador
minitor|amenaçar (+ Datiu)
Minoius|de Minos (rei mític de Creta), minoic
minor2|amenaçar
Minos|Minos (rei mític de Creta)
Minotaurus|Minotaure (monstre del Laberint de Creta)
minuo|empetitir, aprimar; apaivagar; moderar; disminuir
minus|menys
minutia|menudesa
minutulus|molt petit
minutus|petit
mirabilis|admirable, meravellós
miraculum|prodigi, meravella; miracle
mirandus|admirable
mire|meravellosament
mirificus|meravellós
miror|1. meravellar-se de, sorprendre's 2.  admirar
mirus|admirable, meravellós
misceo|mesclar, barrejar; reunir, encaixar
misellus|pobre, miserable
Misenum|Misè (promontori i ciutat prop de Nàpols)
miserabilis|miserable, deplorable
miserabiliter|llastimosament
miserandus|llastimós, deplorable
miseratio|compassió
misereor|compadir-se de
misere|miserablement, penosament
miseria|misèria, dissort, desgràcia
misericordia|misericòrdia, compassió
misericors|misericordiós, compassiu
miseror|compadir, deplorar, lamentar
miser|miserable, pobre; vulgar
missilis|llancívol
missio|enviament; llicenciament; interrupció; clemència (a un gladiador)
missor|tirador; el que llança (el llamp)
missus|inici d'una cursa, enviament
mitella|cabestrell, cinta
mitesco|madurar; ablanir-se; relaxar-se
Mithridates|Mitridates (rei del Pont)
mitifico|madurar, ablanir; calmar
mitificus|pacífic, benigne
mitigatio|mitigació, moderació
mitigatorius|calmant
mitigo|madurar, ablanir, calmar, mitigar
mitio|suavitzar; amorosir
mitis|tou, suau; moderat, dòcil
mitra|mitra (còfia asiàtica), turbant
mitto|I.  1.  enviar  2. transmetre  3.  proporcionar  4.  llançar, tirar  II.  deixar anar, abandonar
mi|= mihi (datiu d'ego);  vocatiu de meus, a, um
mobilis|mòbil, àgil, ràpid; voluble, lleuger
mobilitas|mobilidad; inconstància, lleugeresa; agilitat
moderanter|a manera de guia
moderatio|moderació, mesura;  govern
moderator|guia; regulador, cap
moderor|temperar, moderar; dirigir
modeste|moderadament, amb calma, discretament
modestia|moderació, discreció
modestus|moderat, mesurat, calmat, virtuós, modest  (Modestus, i, m. : Modest)
modialis|que té la capacitat d'un modi (capacitat 8,733 litres)
modice|moderadament, amb mesura
modicus|mesurat, moderat; petit, modest
modius|modi (mesura de capacitat 8,733 litres)
modo|només, tan sols (modo... modo... ara... ara...)
modulatio|càlcul de dimensions; entonació, modulació
modulor|ajustar sons a les lleis musicals, a un ritme, modular (modulatus, a, um : entonat, melodiós)
modulus|mida, mòdul; cadència, melodia
modus|mida, límit, manera
moechus|adúlter, disbauxat
moenia|murs, muralles
Moesia|Mèsia (provincia romana entre el Danubi i la Tràcia)
moleste|molestament, desagradablement, difícilment
molestia|malestar, neguit; molèstia, disgust; afectació
molestus|molest, pesat, desagradable, incòmode; afectat
moles|mola, massa; pila, munt; pes, càrrega; multitud; dic, resclosa, baluerna
molimentum|esforç, força
molior|edificar, construir, aixecar; fortificar; moure amb esforç; tramar, maquinar; manejar
molitio|desplaçament; esforç; construcció
molitor|constructor, arquitecte; creador; instigador
mollio|estovar; calmardar; amansir, domar
mollis|tou, bla; flexible, suu; tendre, delicat; dolç, agradable
molliter|suaument, tranquil·lament
mollitia|blanor; suavitat; refinament, luxe
Molossicus|dels molossos (poble del Balcans; raça de gossos)
momentarius|temporal, provisional
momentum|moviment, influència, moment
moneo|fer recordar; advertir, avisar; aconsellar
Moneta|Moneta, que adverteix (epítet de Junó); seca
monile|collar, collaret
monimentum|record; testimoni solemne; monument
monitio|advertiment, avís, consell
monitum|advertiment
monitus|advertiment
monotropus|sol, solitari
monstro|mostrar, assenyalar, ensenyar; delatar; aconsellar
monstrum|prodigi; monstre, monstruositat
monstruosus|prodigiós, monstruós
montanus|muntanyenc, muntanyós
monumentum|record; testimoni solemne; monument
mora|demora, retard; destorb, impediment; mora (unitat militar espartana)
morbidus|malalt; malsà, nociu
morbus|malaltia
mordeo|mossegar
moribundus|moribund
morigerus|complaent, dòcil
Morini|els mòrins (poble de Bèlgica)
morior|morir, extingir-se; fer-se malbé
moror|aturar-se, entretenir-se, romandre; aturar, destorbar (nihil - : no aturar-se gens)
morosus|malhumorat, difícil d'acontentar, exigent,
morsus|mossegada; picantor, coïssor
mors|mort
mortalis|mortal
mortarium|morter
mortifer|mortal, fatal, mortífer
mortuus|mort, difunt
Mosa|el Mosa (riu de Bèlgica)
Mosteni|els habitants de Mostè (Lídia)
mos|singular : costum ; plural : costums, tarannà, manera d'ésser
motor|el qui mou, qui agita
motus|moviment, activitat, maniobra; desordre, rebel·lió; emoció, excitació; motiu
moveo|moure; treure; commoure
mox|aviat; després, més tard
muccidus|florit; mocós
Mucius|Muci (nom de família)
mucro|punta; espasa, arma
mugio|mugir, bramar; vociferar
mugitus|mugit, bramul
mula|mula
mulceo|acariciar; alleugerir, calmar; afalagar
mulco|colpejar, apallissar
mulcto|castigar, multar amb (+ abl)
mulgeo|munyir
muliebris|femení, femenívol; afemellat, pusil·lànime
muliebriter|a la manera de les dones, efeminadament
muliercula|doneta, marcolfa
mulier|dona
mulio|mulater
multa|multa
multifidus|esqueixat per diverses parts; dividit
multiforabilis|que té molts forats (flauta)
multinodus|nuós, que té molts nusos
multiplex|múltiple, complex; tortuós
multiplico|multiplicar, augmentar, acréixer
multipotens|molt poderós
multitudo|multitud, gentada
multo|molt, força; de molt (generalment amb comparatiu o superlatiu)
multum|molt
multus|molt, abundant (sobretot en plural : nombrós)
mulus|mul, ase, ruc; imbècil
Mulvius|Mulvi (nom de família)
Mummius|Mummi (nom de família)
Munatius|Munaci (nom de família)
mundanus|del món, de l'univers (home cosmopolita), mundà
munditia|neteja; elegància
mundus|món; univers, cel
munero|regalar, obsequiar; recompensar, gratificar
munia|càrrecs, funcions
municeps|habitant d'un municipi, veí; compatriota, conciutadà
municipalis|municipal, de municipi
municipatim|de municipi en municipi, per municipis
municipium|municipi, ciutat municipal
munificentia|munificència, generositat
munificus|generós, liberal
munimentum|fortificació, clos, barrera, defensa
munio|fortificar, protegir; edificar (munitus, a, um : fortificat, reforçat, protegit)
munitio|fortificació, línia fortificada
munitor|constructor de fortificacions; sapador
munitus|fortificat, reforçat, protegit
munusculum|petit favor
munus|1.  ofici, càrrec 2.  tasca, feina, obra  3. deure 4.  treball fet, servei acomplert  5.  regal, favor  6. joc, espectacle públic, combat de gladiadors
muraena|morena (peix)
Murena|morena (peix)
murex|múrex (mol·lusc del quan s'obtenia la porpra); porpra, púrpura ; múrex de ferro (tipus de trampa)
murmur|remor, soroll, murmuri
murra|mirra (perfum); murra (mineral)
murrinus|de mirra (perfum); de murra (mineral)
murus|muralla, baluard; castell
Musa|Musa (divinitat de les arts i les ciències)
musca|mosca
musicus|relatiu a la música (musical), a la poesia (poètic)
mussito|mussitar, murmurar
musso|xiuxiuejar,  mussitar; callar
mustaceus|mustaci (coca de most i llorer)
mustela|mostela
mustus|fresc, novell
Musulamii|els musulamis (poble de Numídia)
mus|ratolí
mutabilis|mudable, variable
mutatio|canvi, alteració. - mutatio rerum : revolució
mutilus|tallat, mutilat, truncat, incomplet
mutito|convidar-se reciprocament
muto|1.  desplaçar, canviar de lloc  2. canviar, modificar  3.  intercanviar; reemplaçar
muttio|murmurar, rondinar
mutuitans|que demana en prèstec
mutuor|demanar en prèstec, manllevar
mutus|mut, callat, silenciós
mutuus|prestat; mutu, recíproc
Mycenae|Micenes (ciutat grega, regne d'Agamèmnon)
Myrina|Mirina (ciutat d'Eòlia)
myropola|perfumer, ungüenter
Myro|Miró (escultor grec)
myrtus|murta o murtra (planta); bastó de murta
M|abreviatura de Marc
Nabataeus|de la Nabatea; Nabataei, orum : els nabateus (poble de l'Aràbia)
Naiades|les Nàiades (nimfes de les aigües dolces)
Nais|nàiade (nimfa dels rius i les fonts)
nam|car, ja que; certament, en efecte; doncs
nanciscor|trobar, descobrir; obtenir, assolir; agafar (una malaltia)
Nanneius|Nannei
Nantuates|els nantuats
Narbonensis|narbonense, de Narbona (ciutat de la Gàl·lia)
Narcissus|Narcís (personatge mític que es va enamorar de si mateix)
naris|nas, nariu; olfacte (generalment en plural)
narratio|narració
narro|narrar, explicar
Nar|el Nar (riu afluent del Tíber)
nascor|1. néixer, descendir ; natus = edat  2.  originar-se, produir-se; començar
Nasica|Nasica (cognom de família)
nassa|nansa; xarxa per pescar
nasus|nas; olfacte
natalis|de la naixença ; dies natalis :  aniversari
nates|natges
natio|nació, poble; raça, espècie
nativus|natural, natiu; innat
nato|nedar, flotar; inundar-se
naturalis|natural; innat
natura|naixença, natura; naturalesa, constitució; caràcter
natus|nascut; sing. (poèt.) fill ; pl. : les cries d'un animal
natu|pel naixement ; maior, minor natu, major d'edat, el més jove
nauclerius|de capità de vaixell
naucum|pinyol, closca. úniques formes usades : nauci i nauco
naufragium|naufragi; ruïna, pèrdua
naufragus|nàufrag; que fa naufragar
naumachiarius|combatent d'una naumàquia
naumachia|naumàquia (espectacle en què es recreava una batalla naval)
Nauportus|Nauport (ciutat de la Pannònia)
nausia|mareig, nàusea
Nausicaa|Nausicaa (filla d'Alcínous)
nauta|mariner
nautea|aigua de sentina
nauticus|nàutic, naval
Nautius|Nauci
navalis|naval
navigabilis|navegable
navigatio|navegació, travessia
navigium|nau, vaixell, navili
navigo|navegar
navis|nau, vaixell, navili
navita|navegant, mariner
navo|dedicar-se a, dur a terme; fer servir amb compte
Neapolis|Neàpolis (ciutat de la Campània, avui Nàpols)
nebula|boira, vapor, broma; núvol
nebulo|dropo, bergant
necdum|i encara no, però encara no
necessario|necessàriament
necessarius2|inevitable, necessari; indispensable; íntim
necessarius|parent, amic
necesse|necessari, indispensable; inevitable
necessitas|necessitat
necessitudo|lligam, vincle (d'amistat, de parentiu); necessitat, obligació
necessum|= necesse
necopinato|inesperadament
neco|matar; ofegar
nectareus|de nèctar, dolç com el nèctar
necto|teixir, trenar; lligar, nuar; unir, relacionar; tramar, maquinar; (en passiva) ésser empresonat (por deutes)
nec|(conj. copulativa, =neque) ni, i no
nedum|encara menys, amb més raó
nefandus|nefand, impietós, abominable, criminal
nefarius|abominable, criminal, execrable
nefastus|prohibit per llei divina
nefas|sacrilegi, impietat, crim
negito|negar repetidament
neglegens|negligent, despreocupat, indiferent
neglegentia|negligència, indiferència, deixadesa
neglego|negligir, despreocupar-se de, abandonar
negotiator|negociant, comerciant, banquer
negotior|comerciar, negociar
negotiosus|enfeinat, ocupat; laboriós
negotium|ocupació, treball, negoci; afer
nego|dir que no, negar; denegar; negar-se a
nempe|naturalment, certament
nemus|bosc; bosc sagrat
nepos|nét, descendent ; figurat : disbauxat
nepotinus|de disbauxat
nepotor|malbaratar; ser disbauxat
nepotulus|netet (diminutiu de nepos)
neptis|néta, descendent
Neptunus|Neptú (déu del mar)
nequam|dolent, inútil; disbauxat, desvergonyit
nequaquam|de cap manera, gens ni mica
nequedum|i encara no, però encara no
nequeo|no poder ; - quin : no poder estar-se de
neque|= ni, i no
nequior|comp. de nequam, dolent, inútil; disbauxat, desvergonyit
nequiquam|en va, endebades
nequitia|manca de valor; disbauxa, dissipació
Nereides|les Nereides (filles de Nereu, déu marí)
Nereius|de Nereu (déu marí), marí
Nereus|Nereu (déu marí)
Neria|Nèria (deessa dels sabins)
Neronianus|de Neró, neronià
Nero|Neró (cognom de família; emperador romà)
Nerva|Nerva (cognom de família; emperador romà)
Nervii|els nervis (poble de Bèlgica)
nervus|tendó, nervi; corda; corretja, cadena; força; presó
nescioquis|no sé què
nescio|no saber, ignorar
nescius|desconeixedor, ignorant; desconegut
Nestor|Nèstor (rei mític de Pilos)
neuter|ni un ni l'altre, cap dels dos; neutre, indiferent
neu|ni, i no, o no
Nevius|Nevi (nom de família; poeta llatí)
nexilis|trenat, entreteixit
nexum|vincle, obligació de deute; esclavatge
nexus|lligam, vincle; nexe, encadenament; embolic
nex|mort, matança, assassinat
ne|... quidem : ni tan sols ; conj. + subj. : que (amb verbs de temor o prohibició); perquè no, que no (amb verbs de voluntat)
Nicopolis|Nicòpolis (ciutat de l'Epir, regió grega)
nicto|parpellejar; picar l'ullet
nidor|vapor; olor, pudor
nidus|niu, niuada; refugi; prestatge (de biblioteca)
niger|negre, fosc, tenebrós
nigresco|ennegrir-se, enfosquir-se
nihilominus|malgrat tot, nogensmenys
nihilo|no gens, no
nihil|res
Niliacus|del Nil (rei d'Egipte)
Nilus|Nil (rei d'Egipte)
nil|res
nimbus|núvol; xàfec
nimio|molt
nimirum|en efecte, sens dubte
nimis|massa, excessivament; en gran manera
nimium|massa, excessivament
nimius|excessiu, desmesurat; molt gran
Niobe|Níobe (filla de Tàntal castigada amb la mort dels seus fills)
nisi|si no, en el cas que no; (adv.) excepte
nisus|esforç; recolzament
niteo|resplendir, brillar, lluir
nitidus|brillant, resplendent, nítid
nitor|recolzar-se; esforçar-se
nivalis|de neu, nevós
nivatus|refrescat amb neu
niveus|de neu, nevós, nevat; blanc
nix|neu
ni|que no; si no
nobilis|conegut, reconegut; noble
nobilitas|noblesa; fama, celebritat
nobiscum|amb nosaltres
nocens|nociu, perniciós
noceo|fer mal, malmetre; fer nosa; corrompre
noctua|òliba
nocturnus|nocturn
noctu|de nit
nodus|nus, vincle, articulació; dificultat, obstacle
Nola|Nola (ciutat de la Campània)
nolite|no + subjuntiu
noli|no + subjuntiu
nolo|no voler, refusar
Nomentanus|de Noment (ciutat del Laci)
nomen|1. nom, nom de família; denominació, designació  2. títol  3.  renom, celebritat (nomine = en nom de, a causa de)
nominatim|pel nom; expressament
nomino|anomenar, denominar; cridar pel nom
nonagesimus|norantè
nonanus|de la legió novena
nondum|encara no
nonnulli|(generalment en plural)  algun, uns quants
nonnumquam|alguna vegada, a vegades
nonnunquam|alguna vegada, a vegades
nonus|novè
non|no
Norbanus|Norbà
Noricus|del Nòric, província romana (Norici, orum pl. : els habitants del Nòric)
noscitabundus|que reconeix
noscito|examinar; conèixer, reconèixer
nosco|conèixer; assabentar-se de; acostumar-se a; admetre pf. saber
noster|adj. nostre, -a  pronom : el nostre
nostin|coneixes ?
nostras|nostrat, del nostre país, compatriota
nos|nosaltres
notabilis|notable, remarcable
notarius|taquígraf
notatio|anotació, representació; observació
nota|marca, senyal; signe, símbol, lletra; cicatriu, taca, infàmia
notesco|fer-se conèixer
notitia|coneixença, coneixement; fama, notorietat; noció, idea
noto|marcar, assenyalar; subratllar; representar; censurar
notus|conegut, famós, cèlebre
novacula|navalla
novem|nou
novercalis|de la madrastra
noverca|madrastra
novies|nou vegades
novitas|novetat; raresa; joventut;
novo|renovar, refer; inventar; canviar, innovar
novus|nou; desconegut, extrany; diferent; jove, novell; homo nouus: home nou (que és el primer de la família en assolir una magistratura curul)
noxa|dany, mal; delicte, falta, crim; càstig
noxia|falta, delicte; culpa; dany, mal
noxius|nociu; culpable, criminal
nox|nit; foscor
no|nedar
nubes|núvol; tofa (de cabells); eixam; foscor; nit; tristesa
nubilum|núvol, boira; foscor; tempesta
nubilus|núvol, nebulós; boirós; fosc; trist
nubo|maridar-se amb, esposar
Nucerini|els habitants de Nucèria (ciutat de la Campània)
nucetum|noguereda
nucleus|pinyol; nou; moll
nudo|1.  despullar  2. saquejar  3.  pelar  4.  mostrar, descobrir
nudus|no, despullat; exposat; inerme, indefens; saquejat, sense recursos
nuga|sobretot pl. nugae : ximpleries; andròmines; ximplet
nullus|cap; no res; cap mena de
Numantia|Numància (ciutat de la Celtibèria)
Numantinus|numantí (habitant de Numància)
Numa|Numa (rei de Roma)
numen|voluntat divina; inspiració divina; divinitat, déu, numen
numero|comptar, calcular; esmentar; considerar
numerus|nombre, quantitat; número
Numida|númida (habitant de Numídia, regió del nord d'Àfrica)
Numitor|Numitor (rei d'Alba, avi de Ròmul i Rem)
nummus|moneda, diners
numquam|mai; no, no pas
numquid|és que?, potser?
num|(interrogació) és que?, tal vegada?
nunciam|ara mateix
nuncupo|declarar, manifestar; nomenar, designar
nunc|ara; en aquell moment; tot seguit
nunquam|mai
nuntio|anunciar; donar el senyal de; avisar de
nuntius|1. missatger 2. notícia, missatge
nuper|fa poc; poc abans
nupta|esposa, dona casada
nuptiae|noces, casament, matrimoni
nuptialis|de noces, nupcial
nurus|nora, jove; dona jove
nusquam|enlloc; en res
nuto|fer senyals amb el cap; inclinar-se; vacil·lar, dubtar
nutricatus|nodriment, criança
nutrico|nodrir, alletar
nutrimentum|aliment
nutrio|nodrir, alimentar
nutrix|nodrissa, dida
nutus|cop de cap, senyal; gravetat
nux|nou, ametlla; (en plural) joc de les nous; noguer
nympha|nimfa (semidivinitat de les aigües, les muntanyes, etc)
nymphe|(forma grega) nimfa (semidivinitat de les aigües, les muntanyes, etc)
Nysa|Nisa (muntanya de l'Indus consagrada a Bacus)
Nysigenus|nascut a Nisa (muntanya de l'Indus consagrada a Bacus)
obambulo|passejar, voltar
obdormisco|adormir-se
obdo|posar davant, interposar; tancar
obduco|conduir; posar al davant; estedre, escampar; cobrir, tancar; enfosquir; engolir
obduro|perseverar
obeo|1. morir 2. anar a trobar; recórrer, visitar; escarregar-se de
obequito|cavalcar davant o al voltant de (+ dat)
oberro|errar, vagar davant o al voltant de (+ dat); equivocar-se
obicio|llançar, titat; posar davant; retreure, objectar
obitus|arribada; mort; posta (d'un astre)
objecto|llançar, tirar; exposar, abandonar; tirar en cara, retreure
objicio|llançar, titat; posar davant; retreure, objectar
objurgatorius|ple de retret; reprensiu
objurgo|reprendre, renyar; castigar
objurigo|reprendre
oblatratrix|una dona que borda
oblectatio|esbarjo, plaer
oblecto|entretenir, esbargir, divertir
oblicus|oblic, esbiaixat; de través, de reüll; indirecte, tortuós
obligatio|garantia, ; obligació, compromís
obligo|lligar, fermar; obligar, comprometre; empenyorar, hipotecar; fer responsable, condemnar
oblino|untar, empastifar; tapar, cobrir; embrutar
oblique|obliquament, de gairell, de reüll
obliquus|oblic, esbiaixat; de través, de reüll; indirecte, tortuós
oblitero|esborrar, fer oblidar; oblidar-se, passar
oblittero|esborrar, fer oblidar; oblidar-se, passar
oblivio|oblit; distracció; amnistia
obliviscor|oblidar, oblidar-se de; deixar de fer, deixar de costat
oblocutor|interruptor d'algú que parla (+ dat)
obloquor|interrompre; contradir, replicar; fer sonar
obmutesco|emmudir, perdre la parla; callar; calmar-se
obnitor|recolzar-se; resistir-se; esforçar-se
obnoxius|lligat, obligat a; esclau de, sotmès a; culpable de
oboedienter|obedientment
oboedio|escolatr; obeir; estar sotmès a
oboleo|fer olor
oborior|aixecar-se; brollar
obrepo|apropar-se, arrossegar-se, insinuar-se;  sorprendre
obruo|cobrir; enterrar; esclafar, esfondrar; aclaparar, oprimir
obscenus|obscène ; uas - : infaust, funest; brut, fastigós; obscè, indecent
obscuritas|obscuritat, foscor; ignorància
obscuro|enfosquir; cobrir, tapar; amagar
obscurus|obscur, fosc, tenebrós; amagat, secret; incert
obsecro|pregar amb insistència, suplicar
obsequentia|complaença, obediència
obsequium|1. complaença, satisfacció 2. obediència, submissió
obsequor|seguir, complaure; obeir
obsero|1. tancar, cloure  2. sembrar
observatio|observació, atenció; respecte
observo|observar; vigilar; tenir curar de; respectar, acceptar
obsessor|ocupant; assetjador
obses|ostatge
obsideo|seure, estar assegut; ocupar, habitar; assetjar, envoltar; aclaparar, oprimir
obsidio|setge, assetjament, blocatge
obsigno|segellar, signar; gravar, imprimir
obsisto|posar-se davant, barrar el pas; resistir, aguantar; impedir
obsonatus|proveïment, compra de provisions
obsonium|proveïment, compra de provisions; viandes
obsono|comprar provisions; anar al mercat
obstinatus|ressolt, decidit, obstinat
obstipesco|esbalair-se, quedar-se estupefacte
obstipus|inclinat
obsto|trobar; estar davant, obstaculitzar, barrar el pas; oposar-se, impedir
obstrepo|fer soroll; interrompre cridant; protestar, blasmar
obstringo|lligar, subjectar; obligar
obstruo|aixecar, obstruir, barrar, tapar
obstupesco|esbalair-se, quedar-se estupefacte
obsum|fer mal a, perjudicar, ésser un inconvenient per (+ dat.)
obtego|cobrir, tapar; amagar
obtempero|obeir, fer cas de (+ dat.)
obtendo|estendre davant, posar davant; cobrir; al·legar, donar com a excusa
obtentus|cobriment, protecció; pretext, excusa
obtero|aixafar, esclafar; destruir; reprimir
obtestatio|jurament solemne
obtestor|prendre per testimoni, invocar; suplicar
obtineo|1.  agafar, obtenir, ocupar  2.  posseir  3.  mantenir, conservar
obtingo|tocar, correspondre, pertocar
obtrectatio|enveja, maldiença
obtrecto|denigrar, rebaixar
obturbo|enterbolir; interrompre, molestar
obturo|obturar, tapar, tancar
obvagio|gemegar
obvenio|venir a l'encontre, presentar-se; tocar en sort; ocórrer
obversor|moure's, anar i venir; mostrar-se, aparèixer
obverto|girar, dirigir
obviam|a l'encontre
obvius|que surt a l'encontre, que es troba davant; fàcil, obvi, natural
obvolvo|cobrir; enrotllar
ob|per, a causa de
occano|onar (la trompeta)
occasio|ocasió, oportunitat
occasus|posta de sol, ocàs
occento|cantar, donar una serenata a
Occia|Òccia (nom de dona)
occido2|ferir, matar, occir; tallar
occido|morir, caure a terra; pondre's (el sol)
occino|cantar (un ocell, especialment com a signe de mal averany); xisclar
occipio|començar; emprendre
occipitium|clatell, occípit
occisio|assassinat
occo|rasclar, esterrossar
occulo|ocultar, amagar, enterrar (occultus, a, um : ocult, secret)
occultatio|ocultació; eclipsi
occulte|d'amagat
occulto|ocultar, amagar
occultum|lloc secret
occumbo|caure, sucumbir, morir
occupatio|ocupació; negoci
occupatus|ocupat, enfeinat
occupo|ocupar, prendre; omplir, infestar; cobrir, dominar, apoderar-se
occurro|córrer a l'encontre; trobar-se amb; afrontar, fer front; atacar
occurso|anar a trobar; afanyar-se a
occursus|trobada, contacte
Oceanus|Ocèan (tità); Oceà (Atlàntic)
ocellus|ullet, ull; perla
ocius|més ràpidament, més aviat
ocrea|gambera
Ocresia|Ocrèsia (mare del rei Servi Tul·li)
Ocricolum|Ocrícul (ciutat d'Umbria)
Ocriculum|Ocrícul (ciutat d'Umbria)
Octavia|Octàvia (germana d'August)
Octavius|Octavi (nom de família; el futur emperador August)
octavus|vuitè
octingenti|vuit-cents
octingentus|vuit-cents
octogensimus|vuit-centè
octoginta|vuitanta
octoni|de vuit en vuit, en grups de vuit
octonus|vuit cadascú
octo|vuit
oculus|ull; vista, mirada
odeum|odèon
odiosicus|odiòsic (joc de paraules)
odiosus|odiós, molest
odium|odi, aversió; persona odiada; molèstia
odi|odiar
odorus|olorós; que ensuma
odor|olor, perfum, aroma
offa|bocí, mos
offendo|ensopegar amb, topar amb; trobar; faltar, equivocar-se; fer mal, perjudicar, ofendre
offensa|topada, cop; ofensa; falta
offensio|ensopegada; ofensa
offensus|ofès, enfadat; odiat, ofensiu
offero|posar davant, oferir, lliurar; mostrar, presentar; procurar; causar, infligir
officina|taller
officiosus|oficiós, servicial
officio|1. impedir, obstaculitzar  2.  destorbar
officium|1.  servei, càrrec, deure, obligació  2.  favor, ajuda  3.  sentiment del deure
offirmo|afermar, assegurar (offirmatus, a, um : ferm, decidit)
offoco|ofegar, escanyar
offulcio|tapar
offundo|vessar, escampar; cobrir
oggannio|rondinar, remugar
oggero|acumular
oh|oh!
olea|olivera; oliva
oleo|fer olor
oleum|oli, oli d'oliva; ungüent
olfacio|olorar, ensumar
olidus|olorós; pudent
olim|en altre temps; temps a venir; a vegades
olitor|hortolà
olivum|oli d'oliva
olla|olla; gerra; guardiola
olor|cigne
olus2|hortalissa, verdura
Olus|Olus (nom d'home)
Olympius|Olímpic
omen|presagi, auguri; pressentiment
omitto|deixar anar; deixar, abandonar; no fer cas de, desatendre (omissus, a, um : negligent, despreocupat)
omnino|del tot, completament
omnipotens|totpoderós
omnis|tot; cada; qualsevol
onager|onagre (animal o màquina de guerra)
onerarius|de càrrega
onerosus|pesat; costós
onero|carregar; omplir; aclaparar
onustus|cargado de
onus|pes, càrrega; nosa; tasca
opacus|ombrívol; fosc; frondós
opera|treball, feina; disposició, interès; servei (operam dare : dedicar-se a, consagrar-se a)
operculum|tap, coberta
operio|tancar; cobrir, tapar; amagar
operor|treballar; ocupar-se en (+ dat)
opifex|artífex, autor; artista
Opimius|Opimi (nom de família)
opimus|ric, fèrtil; gras, inflat, opulent
opinio|opinió, creença, suposició; idea; fama, estima
opinor|opinar, creure, suposar; pensar
opipare|ricament, sumptuosament
opiparus|ric, sumptuós
opitulor|socórrer, ajudar, afavorir
oplomachus|oplòmac (tipus de gladiador)
oporteo|convé, és necessari, cal
oportunus|convenient, adequat, oportú
opperior|esperar
oppeto|anar a l'encontre de, trobar
oppidanus|provincià, local
oppido|completament, del tot
oppidum|ciutat, vila; plaça forta
oppilo|tapar, obstruir
oppleo|omplir, emplenar; carregar
oppono|posar davant; oposar
opportune|oportunament
opportunitas|oportunitat, avantatge
opportunus|convenient, adequat, oportú
opprimo|prémer, apretar, aixafar; cobrir, amagar; aclaparar, esclafar
oppugnatio|atas, assalt
oppugno|atacar, assetjar, assaltar (una ciutat)
ops|sing., poder, força ; pl., recursos, riqueses
optabilis|desitjable
optimates|els optimats, els nobles, els aristòcrates; el partit conservador del senat
optineo|1.  agafar, obtenir, ocupar  2.  posseir  3.  mantenir, conservar
optingo|tocar, correspondre, pertocar
optio|opció, dret d'elegir
opto|desitjar; elegir; demanar
optume|superlatiu de bene - molt bé, perfectament
optumus|superlatiu de bonus - molt bo, el millor, òptim
opturo|obturar, tapar, tancar
opulentia|opulència, riquesa
opulentus|opulent, ric
opust|és necessari
opus|obra, treball
oraculum|oracle; predicció, profecia
oratio|paraula; discurs; oració
orator|orador; ambaixador
ora|vora, límit; costa, riba, litoral
orbis|disc, plat; cercle; orbe; roda. - terrarum : món
orbitas|pèrdua (d'un parent); dol
orbo|privar de (+ abl); orbar
orbus|privat de, mancat de
orchas|`rcade (espècie d'oliva)
orchesta|ballarí
orchestopolarius|ballarí, funàmbul
orchestra|orquestra
orchita|orquites (espècia d'oliva)
Orcinianus|orcinià (tipus de taÑut barat); de l'Orc, dels inferns
Orcinus|relatiu o pertanyent a l'Orc; esclau alliberat per testament
Orcus|Orc, Plutó (déu dels inferns)
ordinarius|arranjar; ordinari, regular
ordinator|ordenador
ordino|arrenglar, ordenar, arranjar; organitzar
ordior|ordir, teixir; començar a, sortir de
ordo|fila, filera; fila (de soldats); ordre, arranjament ordine, adv. : en ordre, regularment
Orestes|Orestes (fill d'Agamèmnon). Pot tenir -i en genitiu.
Orgia|orgies, misteris de Bacus
oriens|naixent (dit del sol); orient, llevant, est
origo|origen, naixement; causa
Orion|Orió (gegant mític; constel·lació)
orior|sorgir, sortir (el sol); néixer; aixecar-se; començar
oriundus|oriünt, originari; descendent
ornamentum|1.  equipament, arreus, vestit, armamento  2. adorn, ornament; insígnia
ornatrix|ajudant de cambra, pentinadora
ornatus2|provist de (+ abl.); adornat, guarnit; elegant; honorable
ornatus|guarniment, equipament, adornament; honor, glòria
orno|equipar, armar; adornar, guarnir, embellir; honorar; disposar, preparar
ornus|freixe
oro|pregar, suplicar; parlar
Orpheus|Orfeu (heroi grec músic)
orthius|agut, alt; -- carmen : cançó en to alt
ortus|sortida (del sol); naixement, origen
os2|boca, llavis; cara, rostre; entrada
osculatio|petó
osculor|besar, fer un petó; petonejar-se
osculo|besar, fer un petó
osculum|petó; boca, llavis
Osismi|osisme (individu d'un poble que viu a la vora de l'Oceà)
ostendo|allargar, mostrar, presentar; prometre; declarar
ostentatio|ostentación, exhibició; jactància
ostentator|ostentador, fatxenda
ostento|mostrar, presentar; exhibir, lluir; prometre; presumir
ostentus|mostra; ostentació; prova
Ostia|Òstia (port de Roma)
ostium|porta; obertura, forat
ostreum|ostra
ostrum|porpra, púrpura
os|os; (en plural) esquelet; pinyol
Otho|Otó (cognom de família; emperador romà)
otiosus|desocupat; ociós, inactiu; tranquil, pacífic
otium|lleure, oci, descans; tranquil·litat, pau
ovis|ovella; llana d'ovella
ovo|rebre els honors de l'ovació; triomfar; alegrar-se
ovum|ou
o|oh (exclamació)
pabulor|pasturar, péixer
pabulum|pastura, farratge; aliment, menjar
pacatus|pacificat, sotmès; tranquil, pacífic,asossegat
pace|+ Gén. amb permís de
paciscor|pactar, concloure; posar-se d'acord en, acordar de; acordar, assegurar, prometre
pactio|pacte, conveni,acord
pactum|pacte, conveni, acord
Pacuvius|Pacuvi (nom de família; tràgic llatí)
Padus|el Padus (riu, avui Po)
paean|peà (himne, gral. de victòria en honor d'Apol·lo  o altre déu)
paedagogus|pedagog (esclau que acompanyava a l'infant a escola i li feia de preceptor)
paelex|concubina, amant, rival
paene|quasi, gairebé, de poc
paenitentia|recança, penediment, remordiment
paeniteo|desplaure a, desagradar a; recara, saber greu a ,penedir-se ; me paenitet + gen. o prop. inf. penedir-se de...
paenulatus|cobert amb pènula (mantell amb caputxa)
Paetina|Petina
pagus|llogaret, aldea;cantó, districte (subdivisió de la ciuitas)
Palaemon|Palèmon (déu marí)
palaestra|palestra, gimnàs; lluita, exercicis de palestra; exercicis de l'escola, escola (esp. de retòrica)
palaestricus|propi de la palestra
palam|obertament, públicament
Palatium|Palatí (un dels turons de Roma), palau
pala|pala; encast (d'un anell);plàtan, bananer
Palladium|Pal·ladi (estàtua de Pal·las)
Pallas|Pal·las, Minerva (deessa de la saviesa)
palla|pal·la, mantell (rectangular, llarg, esp. per les dones romanes i actors tràgics)
palleo|estar pàl·lid, lívid; ésser pàl·lid, esgrogueir-se, blanquejar
pallidus|pàl·lid, lívid, groc
palliolum|diminutiu de pallium
pallium|mantell (rectangular, d'orígen grec, portat pels homes)
pallor|pal·lidesa, lividesa; angoixa, temor
palmatus|brodat de palmes, palmiforme
palma|palma de la mà, palmell; rem; dàtil; fulla o branca de palmera
palmula|palma de la mà, maneta ;pam ; pala del rem, rem; dàtil
palor|errar, vagar; dispersar-se, desbandar-se
palpebra|palpebra, parpella
palpo|palpar; acariciar, amoixar
paludamentum|mantell militar( rectangular, gral. de porpra, portat esp. pels generals)
paludatus|cobert amb el mantell militar
palumbus|Palumbe (tudó)
paluster|pantanós ; palustre, paludós, um : aiguamolls, terrenys pantanosos
palus|aiguamoll, estany, maresme
Pamphylia|Pamfília (regió de l'Àsia Menor)
panarium|panera, cistell
Pandateria|Pandatària (illa del mar Tirrè)
pando|estendre, desplegar; descobrir,revelar, mostrar; obrir,esbatanar
Pandusa|Pandusa (nom d'home)
pandus|corvat, balmat, bombat
pango|fixar, clavar; plantar, sembrar; escriure; establir, pactar
panis|pa, barra, peça de pa
Pannonia|Pannònia (província romana, actual Hongria)
Pannonicus|pannoni, de Pannònia (província romana, actual Hongria)
pannus|bocí de tela, drap, tela
Pansa|Pansa (cognom de família)
panthera|pantera, lleopard
Panthia|Pàntia
pantomimus|pantomim
Pantuleius|Pantulei (cavaller romà)
papaver|cascall, pintacoques
Paphos|Pafos (ciutat de Xipre)
papilla|mugró, mamella
Papirius|Papiri (nom de família)
Papius|Papi (nom de família)
papyrum|papir
parasiticus|de paràsit
parasitus|paràsit
paratus|preparació, preparatiu; aparellament,ornament; magnificència, pompa
parciloquium|parquedat de paraules
parco|estalviar,escatimar; estar-se de, guardar-se de; + dat. :  respectar a
parcus|parc, estalviador; moderat, sobri, mesurat, lleu
pardus|lleopard, pantera
parens|pare o mare; (plural) pares, avantpassats
parento|retre honors fúnebres, celebrar un sacrifici en honor d'un mort
pareo|aparèixer, mostrar-se; sotmetre's; obeir, acatar
paries|mur, paret, envà; tanca, bardissa
parilis|semblant, igual
pario|parir; infantar, engendrar, procrear; procurar, adquirir
Paris|Paris (príncep troià)
pariter|juntament, ensems
Parius|pari, de Paros (ciutat del nord de Mísia, a l'entrada de la Propòntide)
parma|parma, broquer, rodella (escut petit, rodó, portat per la infanteria lleugera i cavalleria)
paro|preparar; procurar, fornir (paratus, a, um : preparat, llest, parat)
parricida|parricida, assassí
parricidium|parricidi; alta traïció
parsimonia|estalvi, economia
pars|part, proporció; direcció; lloc
Parthus|part (poble asiàtic)
partiarius|parçoner; qui comparteix, qui prenc una part; compartit
particeps|partícip, parçoner; soci, camarada
partim|en part, parcialment
partior|dividir, repartir; compartir
partio|dividir, repartir; compartir
parturio|anar de part, parir
partus|part, fruit del part
parumper|per un instant, momentàniament
parum|poc
parvolus|molt petit
parvulus|molt petit
parvus|petit; breu, poc
par|igual, semblant - par, paris, m. : parella, espós
pasco|pasturar; alimentar
Pasiphaa|Pasífae (reina mítica de Creta)
Passenus|Passè
passerculus|pardalet
passer|pardal
passim|pertot arreu; desordenadament, indistintament; a l'atzar
passus|pas (1, 479 m.); petjada
pastor|pastor
pastus|pastura, past
patefacio|obrir, descobrir, revelar, aclarir. - patefieri (passiu) : estar obert
patefio|estar obert
patens|patent, manifest; descobert, obert
pateo|estar obert (+ dat., a algú), estendre's (parlant de l'extensió d'un país) ; estar a disposició de (+ dat.). - patet + prop inf : és evident que
patera|pàtera (copa sacrificial)
paterfamilias|pare de família (familias és un genitiu arcaic)
paternus|patern; patri; dels avis
pater|pare; patres: generació anterior, patricis; Patres [conscripti] : els senadors
patesco|obrir-se, estendre's
patibulum|patíbul, forca patibulària
patiens|+ gen., que pateix, que suporta ; pacient
patientia|patiment, paciència; servilisme
patientius|pacientment
patinarius|a la cassola (strues - : pila de plats,  - piscis : peix en salsa)
patina|cassola
patior|patir, ser víctima de; suportar; tolerar, permetre, resignar-se
patratus|pater patratus, cap dels sacerdots fecials
patria|patria
patricius|patrici, noble
patrimonium|patrimoni, béns dels pares
patrius|patern, del pare, paternal; transmès de pares a fills; patri, nacional
patrocinium|patrocini, protecció; defensa
patrona|patrona, protectora
patronus|patró, protector; advocat, defensor
patro|acomplir, executar, portar a cap
patruelis|de l'oncle, del cosí germà
patruus|oncle
patulus|obert, ample
paucus|poc, escàs
paulatim|poc a poc
Paula|Paula (nom de dona)
Paulina|Paulina (nom de dona)
paulisper|un petit moment, breument
paulo|poc, un poc
paululum|molt poc
paulum|poc
Paulus|Paul (cognom de família)
pauperies|pobresa
paupertas|pobresa, indigència
paupertinus|pobre, miserable
pauper|pobre
Pausanias|Pausànias (nom grec d'home)
pausa|pausa
pauxillatim|poc a poc
pauxillum|molt poca quantitat
pavefacio|espantar
paveo|tenir por, estar aterrit; témer
pavesco|espantar-se, tenir por
pavidus|espantat, aterrit
pavimentum|paviment
pavor|por
pavo|paó
pax|pau
pecco|cometre una falta; pecar
pecto|pentinar
pectus|pit, cor, pensament
pecuarius|de ramat
peculatus|malversació de fons
peculiaris|relatiu al peculi, de propietat privada, propi, personal
peculium|peculi, estalvis
pecuniarius|pecuniari, relatiu al diner
pecunia|diner; riquesa, fortuna
pecuniosus|ric, opulent
pecus2|cap de bestiar
pecus|ramat
pedester|pedestre, d'infanteria
pedes|vianant; soldat d'infanteria; plebeu
pedica|llaç
pedico|sodomitzar
pedisequa|serventa, esclava de compnyia
pedisequus|servent, esclau de companyia, lacai
peditatus|infanteria
Pedo2|Pedó (cognom de família)
pedo|fer pets
pegma|màquina de teatre, tramoia
pejero|perjurar (per salutem alicuius - = fer un fals jurament pel cap d'algú)
pelagius|marítim, marí
pelagus|mar, pèlag
Pelasgus|pelasg (poble antic de Grècia), grec
Pelia|Pèlias (rei de Tessàlia)
Pelida|fill de Peleu, Aquil·les
Pelides|fill de Peleu, Aquil·les
pellicio|seduir afalagadorament, atreure
pellicula|pel·lícula
pellis|pell; cuir
pello|impulsar; colpejar; rebutjar
Pelopeus|de Pèlops (avi d'Agamèmnon)
Pelorus|Pelor (promontori de Sicília)
pelta|pelta (petit escut en forma de mitja lluna)
Penates|els penats (déus protectors de la casa i l'Estat)
pendeo|penjar, estar penjat, estar supès
pendo|apreciar; pesar
pendulus|pendent; inclinat; incert
penest|penes est
penes|en possessió de, en poder de
penetrabilis|penetrable, vulnerable; penetrant
penetrale|lloc més recòndit, més profund, més íntim; secret
penetralis|recòndit, íntim, secret, retirat; penetrant
penetro|penetrar; fer entrar
penitus|profundament, fins al fons, íntimament
penna|ploma
pensilis|pendent, penjant, suspès
pensio|pagament, paga
penso|pesar; apreciar; pensar; pagar, compensar, contrapesar
pensum|pes de llana que l'esclava devia filar per dia, feina
pensus|que pesa, pesat; valuós
penuria|penúria, escassetat, manca
penus2|provisions de boca, vitualles
penus|provisions de boca, vitualles
peplum|pèplum (vestit de Pal·las Atena)
perago|travessar; realitzar, acomplir, acabar; recórrer
peragro|recórrer, travessar
perambulo|recórrer, travessar
perantiquus|molt antic
pera|alforja, morral
percarus|molt estimat; molt car, molt costós
percello|derrocar, abatre; ferir
Percennius|Percenni
percipio|agafar, recollir; percebre
percitus|agitat, excitat
percontor|preguntar, interrogar, indagar, inquirir (aliquem aliquid) (aliquem aliquo)
percoquo|coure del tot; bullir
percrebresco|estendre's, divulgar-se; fer-se freqüent
percunctor|= percontor
percupio|anhelar, desitjar ardentment
percurro|córrer a través, recórrer
percussio|percussió, cop; compàs
percussor|assassí, sicari
percutio|colpejar, batre; traspassar d'un cop; ferir; encunyar
perdius|que dura tot el dia
perdomo|sotmetre, subjugar, domar
perdo|1. destruir, arruïnar; malgastar, perdre  2.  perdre perditus, a, um : perdut, desesperat; depravat, excessiu
perduco|conduir, guiar; continuar
perduellio|crim d'alta traïció
perduellis|enemic
peregre|a l'estranger, fora de la ciutat
peregrinatio|peregrinació, viatge a l'estranger, residència a l'estranger
peregrinitas|estrangeria, condició de l'estranger, gust estranger
peregrinus|estranger, no ciutadà
perendie|demà passat
perennis|que dura tot l'any, perenne, durable
pereo|anar-se, desaparèixer; morir
pererro|errar, recórrer
perfectus|perfecte; acabat
perfero|portar fins al final, executar (ordres), suportar fins al final, transportar, portar
perficio|1.  dur a terme, acabar, acomplir 2.  fer perfectament  3.  acabar de fer
perfidia|perfídia, deslleialtat
perfidus|pèrfid
perflo|bufar
perfluo|fluir; vessar
perforo|perforar, foradar
perfrico|fregar; friccionar, untar
perfringo|trencar, destrossar; obrir-se pas a la força
perfruor|fruir completament, gaudir
perfuga|desertor, trànsfuga; refugiat
perfugio|refugiar-se a; desertar
perfugium|refugi, asil
perfundo|vessar sobre; mullar, ruixar, amarar, inundar
perfungor|exercir, desonvolupar complidament ; perf. : haver acabat
Pergama|Pèrgam (fortalesa de Toia)
Pergamon|Pèrgam (ciutat de l'Àsia Menor)
pergo|perseguir fins al final, portar a terme; continuar
pergraecor|viure com grecs, portar una vida llibertina
pergratus|molt grat
pergula|pèrgola
perhaurio|exhaurir, esgotar
perhibeo|presentar, proporcionar;  contar; nomenar, citar
Periander|Periandre
periclitabundus|experimentador ; - sui : qui prova les seves forces
periclitor|experimentar, posar a prova; posar en lloc; córrer un risc
periclum|= periculum
periculosus|perillós, arriscat
periculum|1.  prova, assaig  2.  perill, risc
perimo|destruir; matar; fer fracassar
perinde|igualment, de la mateixa manera
periniquus|molt injust
perinsignis|molt notable, molt insigne
Perinthus|Perint (ciutat de Tràcia)
periodicus|periòdic
periscelis|turmellera
peritia|coneixement, experiència; perícia, habilitat, talent
peritus|expert, coneixedor, pèrit
peri|mot grec : al voltant de
perjuro|perjurar, trair
perjurus|perjur, mentider
perlego|recórrer amb la vista; llegir del tot
perlevis|molt lleuger
perlicio|= pellicio : seduir, atreure
perlinio|recobrir
perlucidus|transparent, lúcid
perluo|rentar, esbandir. Veu Passiva : rentar-se, banyar-se
permadefacio|inundar
permagnus|immens, molt gran
permaneo|romandre, restar; persistir
permano|lliscar a través de, rajar, insinuar, estendre's, difondre's,
permeo|arribar fins al final, penetrar en;  travessar
permetior|mesurar del tot; travessar, recórrer (permensus, a, um : mesurat,  travessat, recorregut)
permisceo|barrejar, mesclar; confondre, trastornar
permissus|permís, llicència
permitto|deixar passar, fer arribar; soltar; abandonar, confiar; permetre
permodestus|molt moderat, molt reservat, molt modest
permoveo|agitar; commoure, impressionar; induir, moure; excitar
permulceo|acariciar; afalagar; calmar
permultus|souvent au pluriel : molt nombrós, multíssim
permunio|acabar de fortificar, fortificar sòlidament
permutatio|revolució, canvi radical; bescanvi, permuta
permuto|canviar radicalment; bescanviar, rescatar
pernicies|ruina, destrucció
perniciosus|perniciós, funest
pernicitas|rapidesa, agilitat, lleugeresa
pernix|ràpid, àgil, lleuger; incansable
pernocto|pernoctar, passar la nit
pernotesco|esdevenir notori, esdevenir públic
pernox|que dura tota la nit
pernumero|contar del tot
peropportunus|molt oportú
peroro|perorar, exposar del tot, concloure (un discurs) in + acus. = parlar contra
perpauci|molt poc, molt poc nombrós
perpaucus|molt poc, molt poc nombrós
perpauxillum|quantitat molt petita
perpello|commoure, impressionar;  decidir, determinar
perpendo|sospesar; apreciar
perperam|malament, falsament; descuidadament, erròniament
perpetior|patir fins al final, suportar pacientment; exposar-se a
perpetro|perpetrar, consumar, portar a terme
perpetuitas|continuïtat, perpetuïtat
perpetuo|continuament, des de sempre
perpetuus|perpetu, continu, permanent, ininterromput; sencer; constant
perpudesco|sentir molta vergonya
perquam|moltíssim, en extrem
perquiro|buscar diligentment, inquirir; informar-se detalladament, indagar
perrumpo|destrossar; obrir-se pas a la força; superar
Persae|perses
persalsus|molt picant, molt agut, molt graciós
Persa|persa
perscribo|escriure detalladament; fer constar per escrit, aixecar acta
persedeo|romandre assegut
persequor|perseguir, seguir; [fig.] pretendre; ser seguidor de; exigir en justícia; exposar
Perseus|Perseu (heroi grec)
perseveranter|perseverantment, amb constància
persevero|perseverar, persistir; continuar
persolvo|pagar totalment, saldar un compte; satisfer, acomplir; resoldre un problema
persona|màscara; personatge; paper; rol; caràcter, personalitat
persono|ressonar pertot arreu; fer soroll; tocar; fer sonar, proclamar en veu alta
perspicio|mirar a través, mirar atentament; examinar, observar
perspicuus|transparent, diàfan; clar, evident
persto|quedar-se immobil, romandre ferm al seu lloc; persistir, obstinar-se
perstrepo|provocar un estrèpit
perstringo|crispar, esglaiar; irritar lleugerament
persuadeo|persuadir; convèncer
persuasio|persuasió, convicció, creença
persulto|saltar, bondir;  trepitjar amb insolència
pertaesus|fart, fastiguejat ( me pertaesum est : em vaig fartar de + gen.)
pertenuis|molt tènue, molt dèbil, molt lleuger
perterritus|espantat, horroritzat
pertimescendus|temible, horrible
pertimesco|tenir molta por; estar espantat
pertinacia|pertinàcia, obstinació
pertinaciter|obstinadament
pertinax|que reté fort; pertinaç, obstinat
pertinenter|pertinentment
pertineo|estendre's fins a (ad + acus.);  pertànyer a, concernir; referir-se
pertractatio|maneig, administració
pertracto|tocar, manejar, grapejar
pertraho|portar a la força, arrossegar
pertrunco|trinxar
perturbatio|perturbació, confusió, trastorn, desordre; emoció
perturbo|perturbar, alterar, confondre, desordenar; trastornar, agitar
perula|cartera
peruro|cremar del tot, consumir; abrasar, inflamar
pervado|travessar, envair, penetrar
pervagor|errar; estendre's, propagar-se [una notícia];  envair [l'esperit]
pervasto|assolar, devastar
perveho|transportar, conduir; PAS. Anar a cavall, en cotxe
pervello|estirar; turmentar, fer patir; excitar
pervenio|arribar; correspondre
perverse|erròniament, perversament
perversitas|extravagància, absurd; trastorn; perversitat, corrupció; depravació
pervicacia|tossuderia, obstinació; constància, fermesa, acarnissament
pervicax|tossut, obstinat; tenaç, ferm, constant; resistent
pervigilo|vetllar [tota la nit]
pervigil|que vetlla tota la nit
pervinco|vèncer del tot, triomfar, dominar
pervius|accessible, travessable
pervolo|1. volar a través, recórrer volant  2. voler, desitjar
pervorse|= peruerse: erròniament
pervulgo|difondre per tot arreu, divulgar
per|+ Acc. : a través de, per
pessimus|pèssim, el pitjor
pessulus|forrellat
pessum|al fons avall, al ruïna, a la destrucció (pessum dare : arruïnar)
pestifer|maleït; pestífer
pestilens|pestilent, pestífer, malsà, funest, perniciós
pestis|pesta, epidèmia; flagel
pes|peu
petitio|atac; candidatura, campanya electoral; demanda
petitor|sol·licitant; candidat ; demandant
petorritum|carro en supensió (d'origen gal)
peto|intentar arribar; atacar; cercar; sol·licitar, demanar
petulans|petulant, descarat
petulantia|petulància, insolència, desvergonyiment
pexatus|vestit amb roba nova
Phalaris|Fàlaris (tirà d'Agrigent)
phaleratus|adornat amb faleres
phalera|pluralia tantum : phalerae, arum : faleres (plaques metàl·liques ornamentals per a cavalls)
Pharmacussa|Farmacusa (illa propera a Creta)
Phasis|el Fasis (riu que desemboca al mar Negre)
phiala|copa
Philadelpheni|habitants de Filadèlfia (ciutat de Lídia)
Philippus|Filip (rei de Macedònia)
Philopator|Filopàtor
philosophia|filosofia
philosophus|filòsof
philyra|escorça de tell
phoca|foca
Phoebe|Febe (Diana), lluna
Phoebus|Febus, Apol·lo
Photis|Fotis (nom de dona)
Phraates|Fraates (rei part)
Phrygia|Frígia (regió de l'Àsia Menor)
Phrygii|frigis, troians
Phryx|frigis, troians
physicus|físic, naturalista
piaculum|sacrifici expiatori, sacrilegi, crim
piamentum|expiació
Picenum|Picè (regió d'Itàlia)
pictor|pintor
pictura|pintura
Pieria|Pièria (régió de Macedònia)
pietas|respecte, patriotisme, pietat
pigeo|afligir, causar dolor
piger|mandrós, indolent; desocupat
piget|(amb acusatiu de persona i genitiu de cosa) estar afligit, descontent, penedit
pignus|garantia, promesa
pigritia|mandra
Pilatus|Pilat (cognom de família; Ponç Pilat, governador de Judea)
pila|bola, pilota
pileatus|cobert amb barret d'esclau
pilentum|carro, cotxe per a dames
pileus|barret d'esclau
pilicrepus|jugador de pilota
pilleus|barret d'esclau
pilus|pèl
Pindus|Pindus (muntanya de Tràcia)
pineus|de pi
pingo|pintar
pinguis|gras
pinnatus|alat, emplomallat
pinna|ala, ploma
pinnula|ploma petita, aleta
pinso|colpejar
pinus|pi
pio|oferir sacrificis expiatoris, venjar
piper|pebre
pipio|grinyolar
pirata|pirata
piscarius|de peix
piscator|pescador
piscicapus|pescador
piscina|viver, piscina
piscis|peix
piscor|pescar
piscosus|abundant de peixos, semblant a un peix
Piso|Pisó (nom de família)
pistor|moliner, forner
pistrinum|molí, forn (tradere in - : condemnar al molí)
Pituavius|Pituavi
pituita|pituïta, flegma
pius|virtuós, pietós, just
placamentum|mitjà d'apaivagar
placeo|agradar, delectar; semblar bé
placet|decidir, resoldre
placide|plàcidament, tranquilament
placidus|plàcid, tranquil
placito|agradar molt
placo|apaivagar, calmar (aliquem alicui fer propici algú respecte a algú)
plaga|cop, ferida; plaga
plagiarius|lladre o traficant d'esclaus
plagigerulus|nascut per rebre cops
plagipatida|boc expiatori
plagium|traficant d'esclaus
plago|colpejar
plagula|coberta, cortinatge
planarius|de la plana, d'una sola planta
Planasia|illa de Planàsia (entre Còrsega i Sicília)
Plancina|Plancina
planctus|acció de colpejar-se en senyal de dolor, cop, manifestació de dolor
Plancus|Planc (cognom de família)
plane|en realitat, completament, clarament
plangor|lamentació, gemec, plany
plango|colpejar; lamentar-se
planitia|supefície, plana
planities|plana
planta|planta; planta (del peu)
planto|plantar
planus|pla; fàcil, clar
plasma|ficció
plastes|pintor (mot grec)
platea|plaça pública
Plato|Plató (filòsof grec)
plaudo|colpejar, aplaudir
plaustrum|carro
plausus|batiment d'ales o peus; aplaudiment
Plautia|Plàucia
plebecula|populatxo
plebeius|plebeu, vulgar
plebes|plebs
plebs|plebs
plectilis|trenat
plecto|castigar
Plecusa|Plecusa (nom grec)
Pleiades|Plèiades (set filles d'Atlas et de Plèione, transformades en constel·lació)
plenus|ple; complet; abundant
plerique|la major part de, molts
plerumque|la major part del temps, sovint
Plias|Plèiade (cadascuna de les set filles d'Atlas et de Plèione, transformades en constel·lació)
plicatrix|que dobla la roba
Plinius|Plini (nom de família; escriptor llatí)
ploratus|crit de dolor
ploro|plorar, cridar
plostrum|v. plaustrum
pluma|ploma
plumbeus|plumbi, de plom
plumbum|plom
plumula|ploma petita, pelussa
pluo|impers. : plou  pers. : caure com pluja
plures|pl. més, més nombrós
plurifariam|en diferents llocs
plurimum|moltíssim, sovint
plurimus|sovint en pl., el més nombrós, gran, freqüent
pluris|pl. més, més nombrós
plus2|més
plusculum|una mica més
plusculus|una mica més
plus|més
Plutarchus|Plutarc (historiador grec)
Plutonius|de Plutó
pluvia|pluja
pluvius|plujós
poculum|copa
podex|anus
poena|càstig (dare poenas : patir un càstig)
poeniceus|de color vermell, porpra
poenio|castigar; venjar
Poenus|cartaginès
poeta|poeta
Polemo|Polemó (filòsof atenès)
polio|polir, adornar
politura|polit
politus|polit, suau, brillant
polleo|tenir poder, ser eficaç
pollex|polze
polliceor|prometre
pollicitor|prometre constantment
Pollio|Pol·lió (cognom de família; polític i protector de les lletres)
pollucibiliter|esplendidement
polluctura|menjar esplèndid, ofrena
polluo|tacar, embrutar; profanar
Pollux|Pòl·lux (fill de Júpiter i Leda, germà de Càstor)
Polus2|Polus
polus|pol, cel
Polybius|Polibi (historiador grec)
Polyclitus|Policlit (escultor grec)
pol|per Pol·lux!
pomarius|del verger
pomerium|pomeri, pomèrium (espai consagrat fora dels murs de Roma, on no estava permès ni edificar ni cultivar)
Pometia|Pomècia (ciutat dels volscos)
pomifer|que produeix fruita, portador de fruita
pompa|processó, seguici
Pompeiani|pompeians, habitants de Pompeia
Pompeiopolis|Pompeiòpolis (ciutat de Cilícia)
Pompeius|Pompeu (nom de família; polític i general romà)
Pomponianus|Pomponià
Pomponius|Pomponi (nom de família)
Pomptinus|pomptí
pomum|fruita
ponderosus|pesat
pondo|de pes (distingeix les unitats monetària i de pes)
pondus|pes
pone|+ Acus : darrere de
pono|posar, col·locar; deposar; dedicar; establir; exposar
pons|pont
Ponticus|Pont (Mar Negre); Pontus Euxinus (Mar Negre)
pontifex|pontífex
pontificatus|pontificat
Pontius|Ponci (cognom de família; Ponç Pilat, governador de Judea)
pontus|alta mar, mar
Popidius|Popidi
Popilius|Popili (nom de família)
popina|taverna
poples|mànec; genoll
poplo|populo
Poppaea|Popea (muller de Neró)
Poppaeus|Popeu (nom de família)
popularis|popular, indígena, compatriota ; populares, ium : partit dels populars
populatio|saqueig, devastació, estralls
populator|devastador, saquejador
populor|devastar
populosus|nombrós
populus|poble
porcus|porc
porrigo|estendre; estirar; presentar
porro|endavant, més lluny; més tard; a més
porrum|porro
Porsenna|Porsenna (rei etrusc)
porta|porta (d'una ciutat)
portendo|predir, pronosticar
porticus|pòrtic
portio|part, proporció
portitor|duaner
portorium|peatge
porto|portar, transportar
Portunus|Portunus, m. : Portú (déu dels ports)
portus|port
posco|reclamar, demanar
Posides|Posida (llibert de Claudi)
possessio|possessió
possessorius|de la possessió
possessor|propietari, posseïdor
possideo|posseir
possum|poder
posteaquam|després que
postea|de seguida, després
posterior|posterior
posteritas|posteritat, avenir
posterius|més tard
posterus|següent ; in posterum : en el futur
postfero|col·locar després, posposar
posthabeo|posposar, estimar menys
posthac|en endavant, a partir d'ara
postilla|= postea
postis|brancal
postliminium|retorn a la pàtria, dret de repatriació
postmodo|després, a partir d'ara
postmodum|després, a partir d'ara, en endavant
postmoerium|= pomerium
postpono|posposar, fer menys cas
postquam|després que
postremo|finalment
postremus|últim
postridie|l'endemà
postulaticius|reclamat (pel poble)
postulatio|petició, reclamació
postulo|demanar, reclamar
Postumius|Postumi (filòsof grec)
Postumus|Pòstum (nom de família)
post|enrrere, darrere;  després;  prep. d'acus.: després de
potatio|beguda; orgia, bacanal
potens|potent, poderós; capaç
potentia|força, poder; eficàcia; autoritat, influència
poterium|copa
potesse|posse (inf. poder)
potestas|poder, potestat;  força; autoritat; facultat, possibilitat
pote|possible, capaç
potiono|administrar una poció
potior2|millor, preferible; de més valor, superior
potior|emparar-se, apoderar-se
potio|beguda, poció; verí
potissimus|principal, el més important, essencial
potis|possible
potius|més aviat
poto|beure
potus|beguda
praeacutus|punxegut
praebeo|proveir, proporcionar, oferir
praecalidus|molt calent, bullent
praecaveo|prevenir, preveure
praecedo|precedir, anar davant; avantatjar
praecellens|eminent, excel·lent; distingit
praecelleo|ser superior, sobresortir
praecelsus|molt elevat, excels
praeceptum|precepte, regla, norma; recomanació
praecido|tallar arran
praecinctus|vestit, envoltat, cobert
praecingo|cenyir, envoltar
praecino|ressonar davant; predir
praecipio|anticipar, prevenir; recomanar; ensenyar
praecipitium|precipici
praecipito|precipitar, arruinar; precipitar-se
praecipue|especialment
praecipuus|particular, propi; exclusiu, preferent, superior
praeclare|clarament; perfectament
praeclarus|brillant, lluminós; egregi, excel·lent, famós
praecludo|tancar, obstruir
praeconium|ofici de pregoner; pregó, anunci, crida
praecordia|intestins, cor, sentiments
praeco|herald, pregoner
praecurro|córrer davant, avançar-se, anticipar
praedatitius|del botí
praeda|botí, despulles, presa; pillatge
praedicatio|pregó; apologia
praedico|dir abans; predir; determinar
praeditus|dotat, posseidor, provist
praedium|predi, propietat, domini
praedor|saquejar, entregar-se al pillatge
praedo|lladre, pirata, bandit
praedulcis|molt dolç
praeduro|endurir
praedurus|molt dur
praeeo|anar davant, precedir; anticipar-se; dictar
praefatio|acció de parlar primer; allò que es diu primer, pròleg, prefaci
praefectura|administració, govern; prefectura; territori d'una prefectura
praefectus|prefecte, governador, administrador
praefecundus|molt fecund
praefero|portar davant; preferir; presentar; avançar
praefervidus|bullent, molt ardent; molt violent
praeficio|posar al davant, nomenar
praefigo|clavar; lligar, fixar
praefinio|fixar amb antelació, determinar
praefluo|córrer, fluir; regar
praefor|dir primer, pronunciar; dir com a prefaci
praefringo|trencar
praefulgeo|brillar, resplendir
praegnans|embarassada
praegnas|qui està a prop de produir
praegnatio|embaràs, gestació
praegracilis|molt feble, molt delicat
praegrandis|enorme
praegravidus|molt pesat
praegravis|molt pesat; molt carregat; molt molest
praegravo|sobrecarregar; molestar
praegredior|precedir; anar davant; aventatjar
praegressio|acció de precedir
praegressus|acció de precedir
praegustator|tastador (esclau que tasta els plats)
praegusto|tastar primer
praehibeo|proporcionar, oferir
praejacto|dir amb arrogància
praelego|costejar, flanquejar; explicar, comentar
praelongus|molt llarg
praeluceo|lluir davant; resplendir; brillar més
praelum|v. prelum: premsa
praematurus|prematur, precoç
praemineo|v. promineo: elevar-se, ser prominent
praeministro|(amb datiu) ser servent de
praeminor|amenaçar
praemitto|enviar davant o prèviament
praemium|avantatge, benefici; premi, recompensa
praemunio|fortificar prèviament
praenavigo|navegar davant, costejar
praeniteo|sobrepujar en esplendor
praenuntius|qui anuncia, precursor
praeparcus|molt econòmic
praeparo|preparar, disposar
praeparvus|molt petit
praepatior|patir molt
praepedimentum|destorb, impediment
praepedio|destorbar, obstaculitzar
praependeo|estar penjat davant, estar en suspens
praepes|ràpid, veloç; alat; de bon auguri
praepigneratus|compromès a fomentar
praepilatus|sense punxa, amb l'extrem arrodonit (llança)
praepinguis|molt gras
praeplecto|colpejar prèviament
praepollens|molt poderós
praepolleo|ser molt poderós, ser superior, sobresortir
praeponderatio|el pes més gran
praepono|col·locar al davant, dir abans, encarregar
praepositus|comandant, oficial
praeposterus|invertit, trastornat; tardà
praeripio|arrabassar; treure prematurament; avançar-se
praeruptum|precipici
praesaepe|estable, pessebre, cavallerisses; menjador
praesagio|presagiar, predir, augurar
praesagium|presagi, previsió
praesagus|qui endevina, qui presagia
praescribo|escriure al principi; pretextar; prescriure
praescriptio|títol, epígraf; prescripció; pretext
praesens|present
praesentarius|que es presenta immediatament
praesentia|presència, aparició
praesentio|presentir, conjecturar
praesertim|principalment, especialement
praeses|cap, president
praesideo|protegir, defensar, vetllar; presidir, governar
praesidium|protecció, defensa; guarnició, destacament
praestabilis|notable, excel·lent, que es distingueix
praestantia|prestància, superioritat
praesto2|a mà, a disposició
praestolor|esperar
praesto|ser garant, garantitzar; acomplir; proporcionar (praestat : impers. : val més)
praestringo|tocar lleugerament
praestruo|preparar; construir abans
praesumo|prendre primer, usurpar
praesum|estar davant; ser governador
praes|garant; garantia
praetempto|explorar; provar, experimentar, assajar
praetendo|posar davant; pretextar
praetenuis|molt prim
praeterea|a més; després
praetereo|passar davant; transcórrer; ometre
praeterfluo|escapolir-se, perdre's; banyar (una ciutat)
praeteritus|passat, pretèrit
praetermitto|deixar passar; ometre
praeterquam|excepte
praeter|excepte; més enllà
praetexo|adornar; proveir; cobrir
praetextatus|vestit amb la toga pretexta
praetexta|pretexta (toga d'adolescent)
praetorianus|pretorià
praetorius|del pretor, pretorià
praetor|pretor
praetura|pretura
praeuro|cremar per la punxa
praevaleo|prevaler, valer més
praevalidus|vigorós, molt fort
praevaricator|prevaricador, transgressor
praevehor|avançar-se, prendre la iniciativa; passar per davant
praevenio|avançar-se, arribar abans
praeverto|anteposar, preferir; avantatjar
praevius|qui precedeix, precursor, guia
praevorto|v. praeuerto
prandium|esmorçar, dinar
prasinus|verd
pratum|prat
pravius|qui precedeix, qui va davant, guia
pravus|deforme; defectuós, fals; pervers
Praxitelius|de Praxíteles
precarius|aconseguit amb precs; precari, insegur
prex|prec
precor|pregar, suplicar
prehendo|agafar, prendre; ocupar
prelum|premsa
premo|prémer, oprimir; cobrir; ocultar; imprimir
prendo|prendre; ocupar
prenso|intenta agafar
presbiter|sacerdot, ancià
presbyter|sacerdot, ancià
pressule|de manera una mica comprimida
pressura|pressió
pressus|comprimit; lent; breu
pretiosus|preciós, car; costós
pretium|preu, valor; recompensa, salari
Priamus|Príam (rei de Troia)
Priapus|Priap (déu de la fecunditat)
pridem|fa temps, des de fa temps
pridie|vigília
primanus|soldat de primera línia
primigenius|primigeni, primitiu
primipilaris|primer centurió
primipilus|primer centurió
primitivus|primitiu, primer, primigeni
primitus|originàriment
primogenitus|primogènit
primordium|començament, origen
primoris|primer, principal
primo|primerament
primumdum|primerament
primum|primerament, per primera vegada
primus|primer (comparatiu : prior)
princeps|primer; cap; príncep, emperador
principaliter|primitivament
principatus|principi; primer lloc; hegemonia; principat
principium|principi, començament; origen, fonament
prior|primer; superior; precedent, anterior
Priscus2|Prisc (nom d'un gladiador)
priscus|arcaic, antic, vell
pristinus|primitiu, antic
priusquam|abans que
prius|abans ; ... quam : abans que
privatim|en privat, a títol individual
privatus|privat, particular
privignus|fillastre
privo|privar de + abl. (priuatus, a, um : particular) (priuatus, i, m. : simple particular)
proavus|besavi, avantpassat
probe|convenientment, perfectament
probitas|probitat, virtut, honradesa
probo|provar, experimentar; aprovar; demostrar
probrosus|vergonyós; infamant, deshonrós
probrum|vergonya, ignomínia, indecència; adulteri, incest; insult, ultratge
probus|bo, honrat
procax|descarat, insolent
Proca|Proca (rei d'Alba)
procedo|avançar-se; progressar
procella|tempesta
proceres|personalitats, personatges eminents
proceritas|longitud; altitud
procerus|llarg; alt
procido|caure cap endavant, enfonsar-se
Procillus|Procil
procinctus2|estat del saldat preparat per entrar en combat
procinctus|equipat i preparat per al combat
proclamo|proclamar, cridar; protestar
proclivis|pendent, inclinat (procliue, is, n. : terreny en pendent)
proconsularis|proconsular
proconsul|procònsul
procreo|procrear, engendrar
Proculeia|Proculeia (nom de dona)
Proculeius|Proculei (nom de família)
Proculus|Pròcul (nom de família)
procul|lluny, de lluny
procumbo|inclinar-se cap endavant; caure a terra
procuratio|administració, gestió; expiació, cerimònia expiatòria
procurator|gerent, agent, administrador, intendent; procurador
procuro|cuidar, ocupar-se; governar, administrar; ser procurador; expiar
procurro|avançar corrent; afluir; sobresortir
procus|pretendent, amant
prodeo|avançar; trobar-se amb algú; aparèixer; mostrar-se; presentar-se com a testimoni; sobresortir
prodico|prédire; diem - : predir; ajornar, diferir, prorrogar
prodigium|prodigi, miracle; presagi; monstre
prodigus|pròdig; ric, abundant
proditio|delació, denúncia, revelació; traïció
proditor|delator; traïdor
prodo|mostrar; exhalar; publicar; revelar; descobrir; trair; abandonar; transmetre; llegar; narrar
produco|conduir cap endavant; fer avançar, fer sortir
proeliator|guerrer, combatent
proelior|combatre, lluitar
proelium|combat, batalla
profano|profanar, violar, tacar
profanus|profà; impiu, sacríleg, criminal; sinistre
profectio|partida, marxa
profecto|certament
profero|presentar, oferir; mostrar; fer avançar
professio|declaració (oficial), manifestació; professió
professorius|de professor, de rètor
proficio|avançar; fer progressos; ser útil
proficiscor|partir, marxar, sortir; procedir; començar; passar
profiteor|declarar, presentar-se candidat; reconèixer
profligo|abatre, derrotar, destruir; arruinar
profluo|fluir, córrer, lliscar; arribar
profluvium|flux ; - genitale : flux menstrual
profor|dir; anunciar
profugio|fugir, escapolir-se; evitar
profugus|pròfug, fugitiu; errant; proscrit, desterrat
profundum|fondària (de la mar)
profundus|profund, fondo, subterrani; alt, elevat; dens
profusus|profús, pròdig; copiós, excessiu
progenies|stirps, llinatge; progènie, descendència, fills
progero|portar a terme
progigno|engendrar, crear, infantar; produir
prognatus|descendent de (+ abl.) (prognatus, i, m. : descendent)
progredior|marxar, avançar, sortir; arribar
prohibeo|apartar; impedir, prohibir
prohibitorius|qui obstaculitza, impedeix
prohinc|per tant
proicio|tirar endavant; avançar-se; expulsar; rebutjar
proinde|per tant ; proinde ac : en la mateixa proporció que, com ; proinde ac si : com si
prolabor|lliscar; caure lliscant; enfonsar-se; degenerar
prolato|eixamplar, ampliar; prolongar, ajornar
prolecto|atreure, temptar
proles|fills, descendència; nissaga, generació
prolicio|atreure, incitar
prolixus|llarg, extens; exuberant, abundant
prolubium|desig, caprici
promereo|merèixer, fer-se digne de; comportar-se, obrar
Prometheus|Prometeu (tità benefactor de la humanitat)
promico|brotar, néixer, mostrar-se
prominens|prominent, sortit : prominens, entis, n. : prominència, promontori
promisce|en comú, sense distinció
promiscus|indistint, comú;  confús, indiferent
promiscuus|comú, indistint
promissio|promesa, compromís
promissum|promesa, garantia
promissus|llarg, crescut; sortit, penjant
promitto|deixar créixer (la barba); prometre, assegurar; predir; comprometre's a; fer una promesa; acceptar una invitació (promissus, a, um : llarg, crescut)
promoveo|moure, dur endavant; avançar, progressar; promoure
promo|treure, prendre; produir; mostrar, publicar, exhibir (promtus, a, um : visible, manifest; disponible)
promptarius|promptaria cella = rebost, magatzem
promptus|disponible; manifest, patent; decidit, resolut
promulgo|promulgar, publicar; donar a conèixer
promunturium|promontori, cap
pronepos|besnét
pronuba|prònuba (matrona que acompanyava la núvia a la cambra nupcial)
pronuntio|publicar, declarar; assegurar en públic; pronunciar, dir
pronus|inclinat endavant; ajagut de bocaterrosa; pendent, inclinat; descendent, lliscant
prooemium|proemi, preàmbul, prefaci
propalam|públicament
propatulo|a l'aire lliure, en públic
propello|empènyer, tirar endavant; abatre, tirar a terra; apartar, expulsar
propemodum|més a menys, gairebé
propere|ràpidament
propero|apressar-se; afanyar-se a (+ inf); anar ràpidament
Propertius|Properci (poeta llatí)
properus|ràpid; delerós, ansiós
propexus|pentinat endavant; penjant
prope|a prop de
propino|beure en honor de; oferir un brindis; oferir una copa
propinquitas|proximitat, rodalia
propinquo|a propar-se a, acostar-se a (+ ac. o dat.)
propinquus|proper, pròxim; imminent, recent; emparentat
propitio|propiciar; oferir un sacrifici; apaivagar
propitius|propici, favorable
propono|mostrar, exhibir; representar, fer present; proposar, suggerir; explicar, exposar
Propontis|Propòntide (mar de Màrmara)
propositum|propòsit, intenció; actitud, conducta; tema, assumpte
propraetor|propretor
proprietas|propietat, qualitat pròpia; tipus, mena; exactitud
proprius|propi, particular; personal, exclusiu; especial
propterea|per això, per aquest motiu, - quod : perquè
propter|per, a causa de; a prop de
propugnator|defensor, combatent
propugno|lluitar, combatre en defensa; defensar
propulso|repel·lir, rebutjar, expulsar
prora|proa
prorepo|arrossegar-se; esmunyir-se
proripio|treure per la força, estirar; escapar-se
prorogo|prorrogar, prolongar; allargar; pagar per endavant
Prorsa|prosa
prorsum|endavant, cap avant; de dret; absolutament
prorsus|endavant, cap avant; del tot, bé; i a més
prorumpo|llançar-se, irrompre; esclatar, desfermar-se; fer sortir, llançar
proruo|empènyer, fer caure; llançar endavant; llançar-se; caure, enfonsar-se
prosa|prosa
proscaenium|prosceni, escena
proscenium|prosceni, escena
proscribo|publicar; confiscar; proscriure
proscriptio|anunci de venda pública; proscripció
prosequor|acompanyar, seguir; perseguir, empaitar; honorar, acollir
proserpo|arrossegar-se, esmunyir-se
proseucha|sinagoga
prosilio|saltar endavant, aixecar-se d'un bot; brollar, rajar
prosopopoeia|prosopopeia
prospecto|mirar amb atenció, observar; esperar; mirar
prospere|pròsperament, favorablement
prosperus|favorable, propici; feliç, pròsper
prospicio|veure davant, distingir; preveure, endevinar; procurar, proporcionar; anar amb compte
prosterno|tirar a terra, abatre; ajeure, estendre; vèncer, derrotar
prostituo|prostituir
prosto|traficar, oferir el gènere; exhibir-se, prostituir-se; sobresortir, destacar
prosum|ésser útil, ajudar, servir
protego|cobrir, tapar; protegir, defensar
protendo|allargar, estendre; estendre's
protenus|endavant; directament; més lluny
protero|trepitjar, aixafar; esclafar, oprimir
proterreo|espantar, fer fugir
proterve|audaçment; descaradament
protervus|violent, impetuós; insolent
protinus|directament, tot dret; sense parar
protraho|arrossegar, treure; revelar, descobrir; allargar, polongar
proturbo|empènyer, foragitar, expulsar; abatre
prout|segons que, tal com
proveho|protar endavant, conduir; embarcar; arrossegar; promoure
provenio|aparèixer, sorgir; créixer, criar-se; sortir, resultar; succeir
proverbium|proverbi
providentia|previsió, prudència; providència
provideo|preveure; distingir, albirar; prendre precaucions
provincialis2|propi del governador; provincià, d'una província
provincialis|provincial
provinciatim|per províncies
provincia|província; jurisdicció, competència
provisus|visió de lluny; previsió, precaució
provoco|cridar, fer sortir; provocar, desafiar; denunciar, acusar, apel·lar
provolvo|fer rodar; rebolcar; rodar; prostar-se
proximum|territori veí, rodalia
proximus|més proper, pròxim, veí; següent, vinent; recent; estret, molt acostat; primus... proximus : el primer...el segon
proxumo|apropar-se, estar a prop
proxumus|molt proper
pro|+ Abl. : davant de, a favor de; en lloc de, com a, en qualitat de; en vida de; segons
prudens|conscient, prudent; savi, sagaç
prudenter|assenyadament, prudentment
prudentia|previsió; saviesa, seny; coneixement pràctic, experiència
pruina|gebre, gebrada
pruna|brasa
prurigo|picor
psallo|tocar la cítara
Psecas|Psecas (nom grec)
psittacus|papagai
Psyche|Psique (personificació de l'ànima)
Ptolemaeus|Ptolemeu (dinastia de reis egipcis)
pubesco|arribar a la pubertat, fer-se gran
pubes|adolescent; joventut, jovent; engonal
publicanus|publicà
publice|públicament, oficialment, en nom de l'Estat
Publicius|Publicius (nom de família)
publico|confiscar, atribuir a l'Estat; fer públic
publicum|propietat pública, possessió de l'Estat, bé públic
publicus|públic, oficial; comú, universal; obert, accesible
Publius|Publi (prenom romà)
pudenda|parts pudendes, genitals
pudenter|discretament, modestament
pudeo|avergonyir-se, sentir vergonya; avergonyir; impers. : me pudet + gen. : m'avergonyeixo de
pudibundus|avergonyit
pudice|púdicament, honestament
pudicitia|castedat
pudicus|cast, pur; decent
pudor|vergonya, sentit de l'honor; decència, dignitat; ignomínia
puellaris|de nena, innocent
puella|noia, nena, filla; estimada
puellus|nen, noi; estimat
puerilis|infantil, de nen; immadur
puerilitas|infància; immaduresa
pueriliter|com un nen, infantilment
pueritia|infància; immaduresa
puerpera|paridora, partera
puer|nen, noi; fill; esclau; favorit, amant
pugilatus|pugilat, boxa
pugillares|tauletes (per escriure)
pugil|púgil, boxador
pugio|punyal, daga; argument feble
pugnaciter|agressivament
pugna|batalla, combat, lluita; conflicte; pugilat
pugno|combatre, lluitar; barallar-se, estar en pugna; escarrassar-se per
pugnus|puny, mà tancada
pulcer|bonic, bell; gloriós, il·lustre
pulcher|bonic, bell; gloriós, il·lustre
pulchre|bé, excel·lentment, perfectament
pulchritudo|bellesa, atractiu; pulcritud
pulex|puça, pugó
pullarius|guardià dels pollastres sagrats
pullati|gent vestida de color fosc
pullulo|pul·lular, multiplicar-se; brollar
pullus2|cria; pollet, cadell; pollastre
pullus|negre, fosc
pulpamentum|entremès, vianda
pulpa|carn, polpa
pulpitum|estrada, tarima
pulso|colpejar, batre; picar, trucar; agitar, empènyer
puls|farinetes
pulvinarium|coixí per al triclini
pulvinar|llit sagrat, llit d'honor; setial, tron
pulvis|pols, arena; cendra
pumex|pedra tosca; roca, escull
punctulum|punxadeta
pungo|punxar, foradar; afligir, torbar
puniceus|purpuri, vermell
Punicus|púnic, cartaginès
punio|castigar; venjar
pupillus|pupil
puplicitus|en nom de l'Estat, públicament
puppis|nina
pupulus|nen
pure|netament, clarament; purament, segons el ritual
purgo|netejar, endreçar; alliberar, depurar; exculpar; purgar, expiar
purpuratus|de color porpra (purpuratus, i = alt dignatari)
purpura|púrpura, porpra
purpureus|purpuri, de porpra; brillant
purus|net, polit; pur, fi, refinat; innocent; clar, serè; llis, ni, simple
pusillus|petit, menut; fútil, insignificant
pustulatus|purificat amb foc, pur
pustula|butllofa
putamen|clofolla, closca, pela
puteal|brocal, balaustrada
puteo|estar podrit
puteus|pou; forat, sot
putide|afectadament
putidiusculus|podrit, molest
putidulus|podrit, molest
putidus|podrit, corromput; molest
putillus|petit
puto|1.  netejar, rentar; comptar, avaluar; creure, suposar, pensar
putrefacio|podrir, descompondre
putris|podrit, corromput; atrotinat; fluix, feble, flàccid
pycta|boxador, púgil
Pylades|Pílades (amic d'Orestes; actor)
pyramis|piràmide
Pyramus|el Píram (riu de Cilícia)
Pyrenaeus|Pirineus (sovint en plural)
Pyrgopolinices|Pirgopolinices (soldat fanfarró d'una comèdia de Plaute)
Pyrrhus|Pirrus, Pirros (heroi grec, fill d'Aquil·les; rei de l'Epir)
Pyrrus|Pirrus, Pirros (heroi grec, fill d'Aquil·les; rei de l'Epir)
Pythicus|pític, de la Pítia
pyxis|capseta, estoig
Quadi|els quades (poble de Moràvia)
quadragenus|en plural: de quaranta en quaranta, quaranta cada un
quadragesimus|quarantè; quaresma
quadraginta|quaranta
quadrans|la quarta part, un quarta; quadrant (unitat de mesura); quadrant (moneda)
quadratus|quadrat
quadriduum|període de quatre dies
quadriennium|període de quatre anys
quadrifariam|en quatre parts, de quatre maneres
quadriga|(generalment en pl.) quàdriga, tir de quatre cavalls; carro
quadrijugus|junyit a una quadriga; tirat per una quadriga
quadrimus|de quatre anys
quadringenties|quatre-centes vegades
quadringenti|quatre-cents
quadriremis|quadrireme (nau de quatre remers per banc)
quadrivium|cruïlla
quadrum|quadrat, escaiure; forma regular
quadrupedo|a quatre potes
quaerito|anar cercant; preguntar
quaero|cercar, buscar; trobar a faltar; aconseguir, obtenir; intentar; examinar, indagar
quaestio|recerca, indagació; qüestió, tema, assumpte
quaestorius|de qüestor
quaestor|qüestor
quaestus|negoci, feina, ofici; profit, lucre, guany
qualis|quina mena, quin; tal com, de la mena que; especial
qualitas|qualitat, caràcter
qualiter|1. interr. de quina manera  2. relat.  com
quamdiu|quant de temps, durant quant de temps
quamlibet|tant com es vulgui
quamobrem|per què; perquè
quamprimum|al més aviat
quamquam|tanmateix, sens dubte; encara que, per bé que, malgrat que
quam|1.  ac. fem. del pron- relatiu = la qual, que  2.  ac. fem. sing de l'interrogatiu = qui? quina? 3.  després de si, nisi, ne, num = aliquam  4.  relatiu = et eam  5.  introdueix el segon terme d'una comparació = que  6.  adv. = quant
quandoquidem|ja que
quando|quan;  després de si, nisi, ne, num = aliquando = alguna vegada;  conj. : quan, ja que
quanquam|tanmateix, sens dubte; encara que, per bé que, malgrat que
quantitas|quantitat, magnitud, grandària
quanto|quant, com; amb tanto = com
quantulumcumque|per petit que, tan petit com
quantulum|com de petit? com de poc?
quantuluscumque|per petit que, tan petit com
quantum2|quant... com
quantum|quant?; tant com
quantus|quant, quant gram; tan gran com
quapropter|per què ; adv. : per què, per la qual cosa
quare|per què, com, de quina manera
quartadecumanus|soldat de la catorzena legió
quartus|quart
quasi|com si, com; igual que; pel motiu quec;  adv. : gairebé, per dir-ho així
quasso|remenar, agitar; trencar, esbotzar; afeblir, debilitar
quassus|trencat, avariat; feble
quatenus|+ subj. : fins a quin punt
quater|quatre vegades
quatio|remenar, agitar; sacsejar; batre, colpejar
quattuordecim|catorze
quattuor|quatre
quatuor|quatre
qua|per on?; per quin camí?; per algun lloc
quemadmodum|com, de quina manera; de la mateixa manera que
queo|poder, ésser capaç de
querceus|d'alzina
quercus|alzina, roure
querela|queixa, plany; querella, demanda
querella|ae, f : queixa, plany; querella, demanda
querimonia|quexa, clam; dissenció, discòrdia
queror|lamentar-se, queixar-ser
querulus|queixós, plorós
questus|queixa, lament
qui2|qui, que, el qual
quia|perquè
quicquis|qualsevol que, tothom que
quicumque|qualsevol que, tot el que
quicum|cum quo
quidam|un, un cert; algú
quidem|sens dubte, certament, de fet
quidlibet|tot el que es vulgui
quidni|per què no?
quid|per què? després de si, nisi, ne, num, aliquid es converteix en quid
quiesco|descansar, reposar; dormir; estar-se quiet, romandre tranquil
quies|descans; tranquil·litat
quietus|quiet, que descansa; inactiu; festiu; tranquil
quilibet|qualsevol, qualsevulla
quinam|qui qui? però qui?; algú, algun
Quinctius|Quincti (nom de família)
quindecim|quinze
quingeni|de cinc-cents en cinc-cents; cinc-cents cadascun
quingenti|cinc-cents
quini|de cinc en cinc
quinquagensimus|cinquantè
quinquagesimus|cinquantè
quinquagiens|cinquanta vegades
quinquaginta|cinquanta
Quinquatrus|les Quinquatries (festes en honor de Minerva)
quinquennium|quinquenni, lustre
quinque|cinc
quinquiens|cinc vegades
quinquies|cinc vegades
quinquiplico|quintuplicar
quintadecumanus|soldats de la quinzena legió
quintana|via quintana (camí que travessava un campament romà)
quintanus|soldat de la cinquena legió
Quintilius|Quintili (nom de família)
Quintus2|Quint (prenom romà)
quintus|cinquè
quinus|de cinc en cinc
quin|1. per què no? 2. conj. que no; que (amb verbs de prohibició o de dubte precedits d'una negació)
quippe|en efecte, de fet; ja que; com a
Quirinalis|de Quirí (Ròmul): Quirinal (turó de Roma)
Quirinius|Quirini
Quirinus|Quirí (Romulus)
Quiris|quirit = ciutadà romà. Normalment en pl.
quiritatus|esvalot
quisnam|qui? però qui?; quina mena de
quispiam|algú, qualsevol,; quelcom
quisquam|algú, qualsevol; quelcom
quisque|cadascú, cada u; un de cada; cada; algú
quisquis|qualsevol que, tothom que
quis|qui?  qué?; després de si, nisi, ne, num, quis és l'equivalent d'aliquis (algú, algun, quelcom).
quivis|qui vulguis, qualsevol, qualsevulla
qui|que ; interr. qui? quin?
quoad|+ subj. : fins a on? fins a quin punt?
quocumque|arreu on, onsevulla
quodammodo|en certa manera
quodcumque|tot el que
quodsi|= quod si, si, que si
quod|que   2.  fals relatiu = et id   3.  conj. : perquè   4. després de si, nisi, ne, num = aliquod = qualsevol cosa   5.  adjectiu interrogatiu nom. o ac. neutre sing. = quin?
quoiquam|cuiquam (dat. de quisquam = algú, qualsevol; quelcom)
quoi|cui
quojus|cuius
quominus|perquè no, per tal que no; que, perquè (amb verbs de temor, prohibió o dubte)
quomodo|com? de quina manera?
quondam|temps enrera, en altre temps; un dia, temps a venir; de vegades
quoniam|tan aviat que; del moment que; perquè
quoque|també; a més; fins i tot
quoquo|abl. masculí i neutre sing. de quisquis : qualsevol que, tothom que
quorsum|cap a on? en quina direcció?
quotannis|cada any
quotidianus|quotidià, diari; habitual, comú
quotidie|cada dia, diàriament
quotiens|quantes vegades?; cada vegada que
quoties|cada vegada que
quotquot|tants com, tants quants, tots els que
quotus|quin? (en una sèrie numèrica: hora quota est?: quina hora és)
quot|quant?; tot... quot, tants... com ; totidem... quot, tantes vegades... com
quousque|fins quan
quo|per, a fi de
quum|com
Q|abreviatura de Quintus (QUint)
rabidus|furiós, rabiós
rabies|ferocitat; furor, ràbia
rabiosus|furiós, rabiós
radius|bastó, regle; espina; raig
radix|arrel; peu, base
rado|rascar, gratar; afaitar, retallar
raeda|reda (carro de quatre rodes)
Raetia|Rècia (província entre el Rin i el Danubi)
Raeti|els rètics, de la Rècia
ramus|branca
rana|granota
rapax|rapaç, rapinyaire; cobejós
rapidus|ràpid, veloç; impetuós, violent
rapina|rapinya, robatori, saqueig
rapio|1.  arrabassar  2.  agafar, prendre, saquejear  3.  arrossegar, abocar
raptim|apresadament
raptor|lladre; rapinyer
rapto|arrabassar, arrossegar; saquejar
raro|rarament
rarus|1. flonjo, esponjós 2. dispers, escampat 3. rar, poc freqüent
raster|rasclet
rationarium|registre financer
ratio|càlcum, compte; proporció, relació; assumpte, negoci; pla, projecte
ratis|rai, barca
ratus|establert, fix; cert, vàlid
raucisonus|rauc, ronc
raucus|ronc, afònic; aspre
Ravenna|Ravenna (ciutat de la costa adriàtica)
Reatinus|reatí, habitant de Reate (ciutat sabina)
rea|acusada, demandada
rebellio|rebel·lió, revolta
rebellis|rebel, revoltat
rebello|revoltar-se; oferir resistència
reccido|caure de nou
recedo|retirar-se, allunyar-se; estendre's; esvair-se
recenseo|comptar, recomptar; revistar
recens|recent
receptaculum|magatzem; dipòsit; refugi
receptio|recepció
recepto|recobrar; acollir; retirar-se
receptus|recuperació; retirada; refugi
recessus|retirada; separació, allunyament
recido|caure de nou
reciperator|recuperador, reconqueridor
recipero|recobrar, rescatar; restaurar
recipio|rebre, acollir; prendre, adquirir; admetre, permetre; enretirar, treure; recobrar
reciprocus|alternatiu, que va i ve; recíproc
recito|llegir en veu alta; recitar
reclinis|reclinat, recolzat
reclino|reclinar, recolzar; inclinar
recludo|- tr. obrir; remoure; deixar a la vista, desvelar
recognitio|1. revisió, examen  2. reconeixement
recognosco|examinar, revisar; reconèixer, admetre
recolligo|recollir, replegar; recuperar
recolo|conrear de nou; reprendre, renovar, restablir
reconciliatio|reconciliació
reconcilio|reconciliar; fer tornar
recondo|1.  desar, guardar  2.  tornar  3.  ocultar-se
recordatio|record
recordor|recordar; recordar-se de
recreo|refer, renovar; revifar, reanimar
recta|en línia recta
recte|exactament, justament; del tot; verticalment, dempeus
Rectina|Rectina
rector|conductor, pilot; cap, sobirà; guia
rectus|recte, dret; directe; erecte, vertical; bo, apropiat
recubo|jeure, estar ajagut
recumbo|ajeure's, reclinar-se; estendre's; caure, penjar
recupero|recobrar, rescatar; restaurar
recurro|tornar ràpidament, tornar enrere; remuntar-se; recórrer
recurso|tornar a anar, anar i venir
recurvus|corbat, sinuós
recusatio|refús, objecció; excepció, al·legació
recuso|refusar, rebutjar - recusare ne (quin, quominus) : negar-se a. - non recusare + inf. : no negar-se a
recutio|sotragar
reddo|1. tornar, restituir, restablir 2. pagar, lliurar, satisfer  3.  produir, rendir 4.  treure, expel·lir 5. traduir
redemptio|compra, adquisició
redeo|tornar, retornar; girar-se
redigo|tornar; fer tornar, restablir; dur, reduir; treure, obtenir
redimio|cenyir, coronar
redimo|recomprar; acaparar; redimir, rescatar
redintegro|refrescar; reforçar; renovar
reditus|retorn, revolt; benefici
redoleo|fer olor de
reduco|1.  fer tornar, dur de nou; estirar, tirar enrere; separar; recordar
redulcero|ferir de nou
redundo|desbordar-se, vessar; escampar-ser
reduvia|repeló
redux|que torna
refectio|reparació, restauració
refectus|refrigeri
refero|1.  tornar, fer tornar  2. retrocedir, restituir (refert : convé)
refertus|ple, cobert, farcit
reficio|refer, reparar; restablir, revifar; treure, obtenir (refectus, a, um : revifat)
refigo|desclavar, despenjar
reflecto|doblegar, inclinar; desviar
reflo|bufar en contra; esbufegar
refluus|que retrocedeix
reformo|1.  refer, reformar  2.  restaurar  3.  corregir
refoveo|rescalfar; refer, revifar; reanimar
refrigero|refredar, refrescar; aturar
refringo|trencar, partir; abatre
refugio|fugir, retirar-se; defugir, evitar; desaparèixer
refugus|que fuig, que es retira
refulgeo|resplendir
regalis|reial
regenero|reproduir; fer reviure
regia|palau; cort
Regillensis|sobrenom de Pòstum  (vencedor dels llatins)
regimen|govern; direcció
regina|reina; senyora, sobirana
Reginus|de Regi (ciutat del Bruti); Regini, orum (pl.) : habitants de Regi
regio|direcció; banda; regió, contrada; camp
regius|reial
regnatrix|que regna
regno|regnar, ésser rei
regnum|monarquia, poder reial; reialesa, sobirania, regne, reialme
rego|traçar; dirigir, guiar, conduir; governar, regir
regredior|tornar, retornar; recordar; retrocedir
regressus|retorn; sortida, oportunitat
Regulus2|Règul (cognom de família)
regulus|reietó; príncep
reicio|fer tornar; girar; apartar, allunyar; tirar enrere, llençar; excloure, remetre
relabor|lliscar enrere, caure enrere; tornar
relanguesco|defallir, desmaiar-se
relatio|tornada; proposició, moció; relació, referència
relego2|relegar, desterrar; remetre, transferir
relego|recollir, replegar; recórrer de nou; rellegir, repassar
relicuus|restant, la resta de; que queda, l'últim; degut, pendent
religiosus|escrupulós, temorós, piadós; sagrat, sant
religio|prescripció divina, escrúpol religiós; sacrilegi, falta; santedat, culte; lligam, deure
religo|lligar, fermar; subjectar, fixar
relinquo|deixar, abandonar; anar-se'n, allunyar-se de; mantenir, concedir, reconèixer
reliquiae|restes; els supervivents; relíquies
reliquus|restant, la resta de; que queda, l'últim; degut, pendent
reluceo|relluir, resplendir
remaneo|romandre, restar, quedar-se; subsistir
remedium|remei, cura; solució (+ gen : contra)
remeo|tornar, retornar; retrocedir
remetior|desfer, retornar; recomptar
remex|remer
remigium|rems, remers, remada; equipatge
remisse|lliurement
remissus|fluix, moderat; dolç, amable
remitto|tornar, fer tornar; remetre, trametre; deixar, deixar anar; perdonar
Remmius|Remmi (nom d'home)
remollio|afeblir; ablanir
remora|rèmora, destorb
remoror|trigar; fer-se esperar; retardar, retenir
remotus|remot, distant, allunyat de (ab + abl.); estrany a (ab + abl.)
removeo|apartar, allunyar; desfer-se de, foragitar
remugio|respondre mugint; bramular
remulceo|acariciar; calmat
remulcum|remolc
remuneror|remunerar, recompensar; pagar
remus|remo; Remus, i, : rem; Rem (germà de Ròmul)
renideo|brillar; somriure, riure
renovo|renovar, restaurar, refer; revifar; repetir
reno|pell de ren
renuntio|informar; proclamar, declarar; anul·lar, revocar; renunciar a, retirar-se de
renuo|negar-se, negar; fer que no amb el cap
reor|creure, persar-se
reparabilis|reparable
reparco|estalviar; abstenir-se de (+ infinitiu)
reparo|recobrar, recuperar; refer, restablir
repello|empènyer, tirar enrere, apartar; rebutjar, menysprear
rependo|pesar; compensar, pagar
repente|de sobte
repentinus|sobtat, improvís; recent, ocasional
repercutio|rebutjar, repel·lir; tornar; reflectir
reperio|1.  trobar, descobrir  2. forjar, imaginar
repertor|inventor, autor
repeto|tornar a, retornar a; reprendre, atacar de nou; retrocedir, remuntar-se
repleo|reomplir, omplir del tot; atipar
repletus|ple de (+ abl.)
repono|tornar a posar, reposar; restablir, restaurar; posar, deixar, guardar
reporrigo|tornar a oferir
reporto|tornar, tornar a dur; reportar, comunicar
reposco|reclamar, exigir
repo|1.  arrossegar-se, reptar  2.  caminar dificultosament
reprehendo|agafar, retenir; sosprendre, descobrir; censurar, desaprovar
reprehensio|blasme, retret, crítica
reprimo|aturar, contenir; reprimir
repudio|rebutjar, refusar; repudiar
repudium|repudi, divorci
repugno|resistir, defensar-se; resistir-se a, oposar-se a
repulsa|fracàs, derrota
reputo|calcular, considerar; reflexionar
requiesco|descansar
requies|descans, repòs; pausa
requiro|1.  buscar, cercar  2.  demanar, preguntar; requerir
resaluto|tornar la salutació
rescindo|tallar, obrir; revocar, invalidar
rescio|assabentar-se de
rescribo|escriure en resposta, contestar per escrit; rescriure, revisar
reseco|tallar, retallar; refrenar
resegmen|retall
resero|obrir (una porta); mostrar
reservo|reservar, guardar; conservar
reses|mandrós, inactiu
resideo|seure, estar assegut; residir, romandre; encaixar
residuus|restant, que queda
resigno|dessegellar, obrir, desvelar; transferir
resisto|parar-se, aturar-se; oposar-se a, resistir-se a; impedir
resolvo|deslligar; alliberar; dissoldre, esmicolar; afluixar, relaxar; pagar, tornar
resono|ressonar, retrunyir; repetir
resonus|ressonador, retronant
resorbeo|engolir de nou; retirar-se
respecto|mirar enrere, girar la vista; girar-se; esperar; tenir en compte
respectus|mirada enrere, mirada al voltant; consideració, atenció
respergo|esquitxar, ruixar; tacar
respicio|girar la vista, mirar enrere; mirar a; repassar, mirar, considerar; fer cas de
respiratio|respiració
respondeo|respondre, contestar
responsum|resposta
respublica|l'Estat; la política, els afers públics
respuo|escopir, vomitar; treure; rebutjar
restituo|restablir, reconstruir; guarir; restituir, rehabilitar
restitutorius|restablidor (restitutorium, i, n. : judici de de restitució)
resto|romandre, quedar-se; resistir; perdurar
restringo|lligar, fermar; reprimir; descobrir, obrir
resulto|saltar, botar; ressonar
resupinus|ajagut de sobines, estirat cara amunt; inclinat, tirat; tibat, orgullós
resurgo|tornar-se a aixecar; renéixer, brotar de nou
res|cosa, fet; assumpte, afer, qüestió; bèns, propietat; l'Estat
retendo|retenir, estirar
retexo|desteixir, desfer; anul·lar, esmenar
rete|xarxa
retiarius|reciari (gladiador armat amb un trident i una xarxa)
reticeo|callar, guardar silenci; silenciar
retinens|+ Gen. : conservador, mantenidor
retineo|subjectar, retenir, mantenir; conservar
retorqueo|girar; fer recular, desviar; canviar
retracto|atreure, desfer; reprendre, renovar
retraho|arrossegar, tirar enrere; fer tornar, retirar, apartar; reduir
retribuo|reintegrar, retribuir
retro|cap enrere, enrere; abans; en la direcció oposada
reus|litigant; reu, acusat, demandat
reveho|tornar, dur de nou
revello|arrencar, arrabassar; destruir
revelo|descobrir, destapar, obrir
revenio|retornar, tornar
reverentia|respecte, temor; vergonya, modèstia; reverència
revereor|témer, avergonyir-se; respectar
revertor|tornar, retornar; recórrer, acudir (a algú); repetir-se
reverto|tornar, retornar; recórrer, acudir (a algú); repetir-se
revincio|lligar, fermar, fixar
reviso|reveure, visitar de nou
revoco|cridar, fer venir; recollir, reunir; revocar, treure; emmenar, reconduir
revolvo|fer rodar, fer retrocedir; giravoltar, girar
rex|rei, sobirà
Rhaebus|Rebus (nom del cavall de Mezenci)
Rhamses|Ramsès (rei d'Egipte)
Rhenus|el Rin (riu entre la Gàl·lia i la Germània)
Rhescuporis|Rescuporis (rei de Tràcia)
rhetor|rètor, retòric, orador
Rhodanus|el Ròdan (riu de la Gàl·lia, avui Roine)
Rhodopeius|de la Ròdope (muntanya de Tràcia)
Rhodope|Ròdope (muntanya de Tràcia)
Rhodus|Rodes (illa grega)
Rhoecogenes|Recogenes
Rhoemetalces|Remetalces (rei de Tràcia)
rictus|comissura de la boca, rictus; boca, llavis
rideo|riure; riure's de (+ ac)
ridiculus|divertit, graciós; absurd, ridícul
rigeo|estar rígid; ésser gelat; romandre immòbil
rigidus|rígid, tes; gelat, glaçat; dur, ferm; encarcarat
rigor|rigidesa; rectitud, tibantor; gelor, fred
rigo|regar, irrigar; banyar, amarar
rima|escletxa, esquerda, fissura
rimor|furgar, gratar; explorar, espiar; solcar
ripa|riba, costa
risus|rialla, riure
rite|segons el ritus; com cal
ritus|ritus, cerimònia; costum
rivalis|ival; usuari d'un curs d'agua
rivalitas|rivalitat
rivus|rierol, riu; llit d'un riu; torrent; rec, canal
rixa|baralla, brega
roboro|envigorir, reforçar
robor|roure, alzina; fermesa, força, vigor
robur|roure, alzina; fermesa, força, vigor
robustus|de roure; fort, robust
rogatio|1. sol·licitud, prec  2.  projecte de llei
rogitatio|projecte de llei
rogito|preguntar, demanar
rogo|preguntar, demanar; consultar; proposar
rogus|pira, foguera
Romanus|romà
Roma|Roma
Romularis|de Ròmul
Romulea|Romúlea (ciutat del Samni)
Romulus|Ròmul (fundador i primer rei de Roma)
rosa|rosa
roscidus|humit, xop
roseus|de rosa, rosat; vermell, porpra
rostratus|rostrat, en forma de bec; amb esperó
rostrum|morro, trompa, bec; esperó
ros|rosada; plugim (ros marinus : romaní)
rota|roda; cercle, disc; carro
rotundus|rodó, circular; rotund
Roucillus|Roucil
rubeo|envermellir-se, enrogir-se
ruber|vermell, roig
rubesco|ruboritzer-se, tornar vermell
rubicundus|rubicund, vermell
rubor|vermellor, rubor; púrpura; pudor, vergonya
Rubrius|Rubri (nom d'home)
rudens|corda, cable
rudimentum|rudiments, instrucció, aprenentatge; mostra, assaig
rudis2|bast, tosc; en brut; rude, primitiu
rudis|bastó, paleta
Rufinus|Rufí
Rufus|Rufus (cognom de família)
ruga|arruga; rugositat, plec
rugosus|arrugat, rugós
ruina|empenta, envestida; esfondrament, ruïna; runa; catàstrofe
Ruminus|(ficus) la figuera ruminal (sota la qual van ser trobats Ròmul i Rem)
rumor|cridòria, clamor; rumor
rumpo|trencar, rompre; rebentar, obrir; travessar; separar; vèncer
ruo|apressar-se a, precipitar-se; caure, esfondrar-se; llançar, abatre, tombar
rupes|cingle, penya-segat; roca, penyal
Rupilius|Rupili (nom de família)
ruptor|trencador, violador
rurestris|agrest
ruro|viure al camp
rursum|hacia atrás, a la inversa; por el contrario, en contra
rursus|endarrere, enrere; de nou, una altra vegada; per altra banda
Ruspina|Ruspina (ciutat a prop de Lepcis)
russeus|vermell
rusticatio|vida rural
rusticus2|del camp, rústic; simple, senzill; groller, rude
rusticus|pagès
rus|camp
ruta|ruda; materials (extrets i tallats d'una propiesat posada a la venda)
Rutuli|els rútuls (antic poble del Laci)
rutundus|rodó, circular; rotund
Sabaeus|sabeu, de Saba (regió d'Aràbia)
Sabellus|sabel, dels sabels; sabí, dels sabins (poble itàlic),
Sabinus|sabí (poble itàlic)
sacculus|bossa (de diners), saquet
saccus|sac
sacellum|altaret, capella
sacerdos|sacerdot, sacerdotessa
sacerdotium|sacerdoci
sacer|sagrat, consagrat; diví, celestial
sacramentum|dipòsit; jurament, promesa
sacrarium|santuari, capella
sacrificalis|sacrificial
sacrificium|sacrifici
sacrifico|sacrificar, celebrar un sacrifici
sacrilegus|sacríleg, que roba béns sagrats
sacrosanctus|inviolable, sacrosant
sacro|consagrar, dedicar (a un déu); sacralitzar, santificar; adorar
sacrum|objecte sagrat, cosa sagrada; ritu, culte, cerimònia
saeclaris|secular
saeclum|segle; generació, raça; època, vida
saeculum|segle; generació, raça; època, vida
saepenumero|repetidament
saepes|tanca, clos
saepe|sovint
saeptum|estacada, clos  (saepta,orum : els Septa)
saevio|enfadar-se, aïrar-se; sofrir, bramar
saevitia|salvatgia, crueltat
saevus|cruel, dur; ferotge, salvatge
saga|bruixa
sagino|engreixar, encebar
sagittarius|arquer
sagittatus|armat amb un arc; punxant
sagitta|fletxa
sagittula|fletxeta
sagulum|mantell
sagum|mantell
Saguntinus|saguntí, de Sagunt (ciutat ibèrica)
Salacia|Salàcia (deessa del mar)
salamandra|salamandra
salarius|de sal, salí; venedor de sal
Saliaris|saliar, dels salis (sacerdots de Mart)
salio|saltar, botar
Salii|sali (sacerdot de Mart)
Sallustius|Sal·lusti (nom de família; historiador romà)
salse|enginyosament
salsus|salat, enginyós; assaonat
saltem|almenys
salto|ballar
saltus|salt, bot; bosc, pas, congost
saluber|saludable, sa; favorable, avantatjós
salubris|saludable, sa; favorable, avantatjós
salubritas|salubritat; sanitat, salut
salum|mar, alta mar
salus|1. salut, benestar 2. salvació, conservació 3. mitjà de salvació
salutaris|saludable, benèfic; favorable, profitós (- digitus = el dit índex)
salutator|el qui saluda, client
saluto|saludar, retre homenatge; visitar
salveo|estar bé, trobar-se bé
salvete|hola! adéu!
salve|hola! adéu!!
salvus|sa, indemne; segur, íntegre
sal|sal; aigua de mar, mar; gràcia, enginy
Samiolus|de Samos
Samnites|samnites (poble itàlic)
Samothraces|samotracis, de Samotràcia; (dii) els déus Cabirs (adorats en els misteris de Samotràcia)
sancio|sancionar, consagrar; ordenar, decretar, ratificar
sanctimonia|puresa, santedat, virtut
sanctio|sanció, càstig
sanctitas|santedat; puresa, honradesa; pietat
sanctius|santament, purament
sanctus|sagrat, inviolable; venerable, sant
sane|certament, molt; moderadament
Sanga|Sanga (nom d'home)
sanguinarius|sanguinari; de sang
sanguineus|sanguini, de sang
sanguinolentus|sanguinolent
sanguino|sagnar
sanguis|sang; vida, vigor; parentiu, fill; crim
sanies|pus
sanitas|salut, sanitat; seny
sano|guarir, sanar
Santones|els santons (poble d'Aquitània)
sanus|sa; raonable, assenyat; correcte
sapiens|savi, intel·ligent, prudent
sapienter|sàviament, prudentment
sapientia|intel·ligència, prudència
sapio|tenir gust, saber a; entendre de, saber, conèixer; tenir seny
sapor|gust, sabor; olor, aroma
sarcina|farcell, càrrega
sarcio|sargir, apedaçar; reparar, corregir
sarcophagus|sarcòfag
Sardanapallus|Sardanapal (rei d'Assíria)
Sardanapalus|Sardanapal (rei d'Assíria)
Sardianus|de Sardes (ciutat de la Lídia); Sardiani, orum (pl.): habitants de Sardes
Sardinia|Sardenya
Sardis|de Sardes (Àsia Menor)
Sarmata|sàrmata (poble al nord del Mar Negre)
sarracenus|sarraí
Saserna|Saserna (nom d'home)
satelles|ajudant, assistent, escorta; satèl·lit
satietas|suficiència, abundància; cansament
satin|= satisne :  és suficient?
satio|saciar, afartar
satis|prou, suficient; del tot, ben bé
satius|millor, preferiblement
sator|sembrador; autor, pare
saturitas|saturació
Saturninus|Saturní (cognom de família)
Saturnus|Saturn (déu romà identificat amb Cronos)
satur|sadollat, assaciat; ric, abundós, fèrtil
satyra|sàtira
satyrus|sàtir (ésser mític mig humà mig bóc)
sat|prou, suficient; del tot, ben bé
saucio|ferir, perjudicar
saucius|ferit, malalt, perjudicat
savior|besar
savium|petó
saxeus|rocós
saxulum|pedreta
saxum|pedra, roca; bloc
scaber|aspre, rugós; ronyós, sarnós
scabritia|aspror, rugositat
scabrus|aspre, rugós; ronyós, sarnós
scaena|escena, escenari; teatre
scaenicus|escènic, teatral
Scaevola|Escèvola (sobrenom de família)
scalae|escala; esglaó
scando|pujar, escalar, muntar a, enfilar-se a; escandir (versos)
scapha|barca
scaphium|copa, vas (en forma de barca); orinal
scapus|tija (d'una planta); braç (de diverses eines); fust
scateo|abundar (en), brollar
Scaurus|Escaure (sobrenom de família)
sceleratus|maleït, funest; criminal, infame, detestable, maligne; ignominiós, abjecte
scelerosus|criminal, vil
scelestus|criminal, malvat; calamitós, infortunat; sacríleg; trapella
scelus|desgràcia, infortuni; crim, vilesa, maldat; catàstrofe; perdut, viciós
scena|escena, escenari, teatre
scenicus|escènic, teatral
sceptrifer|que porta ceptre
sceptrum|ceptre
schida|full de paper, pàgina
scholasticus|estudiant, retòric
schola|lliçó, conferència; escola
scibo|sciam
scientia|coneixença, consciència; coneixement teòric, ciència, experiència, saviesa
scilicet|òbviament, és a dir, és evident que
scindo|tallar, esquinçar; treure, arrencar; dividir
scio|saber, adonar-se, estar informat; conèixer (un art, etc.), ésser capaç de, ésser hàbil a
Scipio2|Escipió (cognom de família)
scipio|bastó (de cerimònia); Scipio : Escipió
sciscitor|preguntar, assabentar-se, indagar
scisco|assabentar-se de; decidir, acordar
scite|hàbilment, artísticament, enginyosament
scitum|decret, resolució, norma
scopulosus|de roca, rocós, ple d'esculls  (scopulus, i : roca, escull, penya-segat)
scordalus|busca-raons
Scorpus|Escorp
scortum|cuir, pell; prostituta
screator|que s'escura la gola
Scribonia|Escribònia (muller d'August)
Scribonius|Escriboni (nom de família)
scribo|traçar, escriure; compondre, tractar; redactar; inscriure, designar (en testament); (mil.) enrolar
scrinium|capsa, estoig (per a llibres i papers)
scriptor|redactor, escriptor, secretari
scriptura|escriptura, inscripció; text; impost sobre el pasturatge
scrobis|forat, fossa, excavació
scruposus|rocós; difícil
scrupulose|minuciosament, escrupulosament
scrutor|explorar, escorcollar, examinar, investigar
scurra|esnob, bufó, pallasso
scutum|escut, defensa
Scylla|Escil·la (monstre marí)
scyphus|vas, copa (fonda, amb dues nanses, per a beure)
Scytha|Escítia (país al nord del Mar Negre)
Scythicus|escita, d'Escítia (país al nord del Mar Negre)
Scytholatronia|Escitolladrònia (país dels bandits escites)
secedo|allunyar-se, retirar-se; separar-se, dissociar-se
secessio|separació, secessió; col·loqui reservat; complot
secessus|separació, retir, lloc retirat
seco|tallar, segar; ferir; turmentar; travessar, dividir
secreto|a part, aïlladament, privadament
secretum|retir, reclusió, discreció, reserva; secret, misteri
secretus|privat, desproveït; reservat, secret, solitari; especial, poc comú
secta|línia de conducta, actuació, partit; escola (filosòfica)
sectilis|tallat, fet a lloses, bo de tallar
sectio|secció, tall, amputació; subhasta de béns confiscats, de botí
sector2|seguir, anar al darrere, acompanyar; freqüentar, estar-se a; perseguir, cercar, pretendre
sectorius|relatiu a les adjudicacions de béns confiscats
sector|tallador; comprador de béns confiscats, de botí
secum|amb un mateix
secundo|afavorir, propiciar
secundum|després de, darrere, al llarg de, arran de; segons, d'acord amb, a favor de
secundus|favorable, pròsper, propici; segon; substitutiu; següent; de segona, inferior
securis|destral; les destrals (dels feixos, símbol del poder romà, de l'imperi), magistratura
securitas|calma, seguretat, confiança; tranquil·litat; despreocupació; protecció, salvaguarda
securus|tranquil; serè, plàcid; segur de, confiat en; indiferent, despreocupat; segur, fora de perill
secus|altrament, contràriament, a l'inrevés; sexe, gènere; prep. + ac. : prop de, a costat de
sedecim|setze
sedeo|seure, estar assegut; assistir (en una sessió); estar acampat, establert, instal·lar-se; romandre, estar quiet; ficar-se; estar resolt; enfonsar-se
sedes|seient, cadira; residència, assentament; temple, recinte sagrat; lloc; fonament, base
sedile|seient, banc
seditiosus|sediciós, revoltat, malintencionat; turbulent
seditio|sedició, divisió, discòrdia; revolta, agitació, desordre
sedo|calmar, apaivagar (sedatus, a, um : calmat, tranquil)
seduco|apartar, aïllar; retirar, separar; apropiar-se
sedulo|sincerament; curosament, diligentment, seriosament
sedulus|diligent, zelós, aplicat; inoportú
Seduni|seduns (poble de la Gàl·lia)
sed|però, sinó
Segestes|Segestes (cap germànic)
seges|camp, camp de cereals, collita
Segidenses|habitants de Sègida
Segimerus|Segimer (nom d'home)
Segimundus|Segimund
segnis|indolent, aturat, apàtic, indecís, inactiu; lent, calmós, pausat; mandrós, inactiu
segniter|lentament, mandrosament
segnitia|lentitud, indolència, peresa, calma
segrego|separar, apartar; excloure, bandejar; privar, prohibir
Seius|Seius (nom de família)
Sejanus|Sejà (cognom de família; mà dreta de Tiberi)
Selenium|Seleni (cortesana)
Seleucia|Selèucia (ciutat d'Àsia)
sella|cadira, seient; setial
semel|una vegada (solament); alhora, d'un sol cop, d'una vegada per sempre; una vegada, en un moment donat
sementis|sembra, planter; collita
semen|llavor, gra; semen; descendència
semermus|mig armat, mal armat, mig inerme
semet|reforçament de se
semicrudus|mig cru, poc fet
semideus|mig diví, semidéu
semifultus|mig recolzat, mig descansant
semihians|entreobert
seminarium|planter; origen
semirotundus|semicircular
semirutus|mig enrunat, mig destruït
semisomnus|mig adormit, endormiscat, ensopit
semis|meitat, mig as (lliura romana)
Semnones|els semnons (poble germànic)
semotus|allunyat, apartat; privat, íntim
semper|sempre, en tot moment; invariablement
sempiternus|sempitern, etern, perpetu
Sempronius2|Semproni (nom de família; els germans Semproni Grac, polítics reformistes)
Sempronius|de Semproni, Semprònia (lex Sempronia: llei Semprònia)
semustus|mig cremat, socarrat
senariolus|petit senari (vers)
senatorius|senatorial, propi d'un senador
senator|senador (membre del senat romà)
senatusconsultum|senatconsult, decret del senat
senatus|senat; sessió del senat
Seneca|Sèneca (cognom de família; filòsof romà)
Senecio|Seneció (nom d'home)
senecta|vellesa, edat
senectus2|vell, envellit
senectus|vellesa, senectut
senesco|envellir, fer-se vell, consumir la vida; debilitar-se, consumir-se; apagar-se, minvar
senex|vell, ancià
senilis|senil, propi d'un vell
senior|més vell, arcaic; home gran (de més de 45 anys)
senium|vellesa (període), senilitat; decrepitud; malenconia, tristesa
seni|cada sis, sis cadascú
Senones|els sènons (poble gal)
sensim|insensiblement, a poc a poc, cautelosament
sensus|sentit, sensació; sentiment, sensibilitat; consciència; enteniment; emoció; pensament, idea; frase
sententia|parer, opinió, pensament; intenció, propòsit; vot; pensament, idea; sentència
sentina|aigües (residuals o que s'acumulen a l'interior d'una nau), sentina (lloc on s'acumulen aquestes aigües), femer, escòria
sentio|sentir, percebre; adonar-se de, advertir, considerar; experimentar, conèixer; pensar, opinar; entendre
sentis|esbarzer, bardissa, arbust espinós
Sentius|Senci
!senus|cada sis, sis cadascú
separatim|separadament, individualment; particularment
separo|separar, dividir, delimitar; distingir, diferenciar, excloure
sepelio|sepultar, enterrar
sepio|envoltar, encerclar; assetjar; tancar, embarrar, obstruir; protegir
sepono|deixar de banda, desar, descartar; retirar, apartar; reservar, destinar; distingir, diferenciar
September|setembre
septem|set
septeni|set cadascun; sèptuple, repetit set vegades
septentrionalis|septentrional, del nord
septentrio|septentrió, nord; constel·lació de l'Óssa
!septenus|set cadascun; sèptuple, repetit set vegades
Septimius|Septimi
septimus|setè
septingenti|set-cents
septuaginta|setanta
septuennis|de set anys d'edat
sepulchrum|tomba, sepulcre
sepulcrum|tomba, sepulcre
sepultura|exèquies, sepultura, enterrament
Sequana|el Sèquana (riu de la Gàl·lia, avui Sena)
Sequani|els sèquans (poble gal)
sequor|seguir, anar al darrere de; perseguir; venir després; succeir, venir com a conseqüència; correspondre a; cedir; obeir; dirigir-se a; travessar; lliurar-se a
sera|barra, forrellat, balda; tanca, closa
serenus|serè, clar, pur; tranquil, plàcid
Sergius|Sergi (nom de família)
seria|gerra (feta de fang, de forma cilíndrica)
seribibus|bevedor noctàmbul
sericum|(pl.) seda, vestits de seda
Sericus|de seda, sedós
series|sèrie, fila, seqüència, dinastia
serio|seriosament, de debò
Seriphos|Serifos (una de les illes Cíclades)
serius|seriós, important; (n. subst.) afers seriosos
sermo|conversa, diàleg, discussió, discurs; enraonies, tema de conversa; llenguatge, llengua, parla
sero2|unir, lligar, entrellaçar; (+ cum) entaular amb
sero|sembrar, plantar; engendrar, fer néixer
serpens|serp
serpo|arrossegar-se, esmunyir-se; serpentejar, enfilar-se (les plantes); insinuar-se, avançar, escampar-se
Sertorius|Sertori (nom de família; general romà)
sertus|participi de sero, is, rui, sertum : entrellaçat
serus|tardà, endarrerit; lent, triganer; massa retardat; (n. subst.) hora tardana
Servaeus|Serveu
servilis|d'esclau, servil
Servilius|Servili (nom de família)
servio|(sovint + dat.) ésser esclau (de), servir; treballar per, estar sotmès (a); acomodar-se, emmotllar-se a
servitium|servitud, condició d'esclau, esclavatge; servei, esclaus; submissió
servitus|servitud, esclavatge, condició d'esclau; servei, esclaus; submissió; gravamen (sobre terres o immobles)
Servius|Servi (nom d'home; Servi Tul·li, rei de Roma)
servolus|esclau jove, simple esclau
servo|vetllar, parar atenció a; observar, vigilar; complir, respectar; conservar, mantenir; reservar, guardar
servula|esclava jove
servulus|esclau jove
servus|esclau, servent
sescenti|sis-cents
Sescentoplagus|Sis-Cents-Cops (sobrenom d'esclau)
sescentus|sis-cents
sese|= se
sesquiopus|jornada i mitja de feina
sestertius|sesterci (moneda de plata que valia dos asos i mig)
Sestus|Sest
setius|menys, (nihilo setius, neque eo setius) i tanmateix
set|però, sinó
seu|(correl.) : si o si, ja sigui ja sigui
severe|severament, rigorosament; seriosament, solemnement
severitas|severitat, disciplina; gravetat, seriositat; austeritat, sobrietat
severiter|severament, durament
severus|sever, dur, rígid; seriós, greu; simple, auster
sevoco|cridar a part, portar a part, apartar; (+ ab o + abl. sol) separar, distingir
Sex2|abreviatura de Sextus (Sext)
sexageni|seixanta cada, seixanta cada vegada
!sexagenus|seixanta cada, seixanta cada vegada
sexagesimus|seixantè, sexagèsim
sexaginta|seixanta
sexcenti|sis-cents
sexiens|sis vegades
Sextius|Sexti (nom de família)
Sextus|Sext (nom romà d'home)
sextus2|sisè
sexus|sexe, genitals; gènere
sex|sis
se|es, se, si
sibilo|xiular
sibilus|xiulet, xiulada
Sibylla|Sibil·la (endevina i sacerditessa d'Apol·lo)
Sibyllinus|sibil·lí (Libri Sibyllini: Llibres Sibil·lins)
sicarius|assassí, sicari
sica|daga, punyal
siccitas|sequera, eixutesa; magror, fermesa, complexió sana; aridesa, sequedat (d'estil)
sicco|eixugar, assecar; escurar (una copa)
siccus|sec, eixut, assecat
Sicilia|Sicília
Sicinius|Sicini
sicubi|si en algun lloc, on sigui que
Siculus|sícul, sicilià
sicuti|com, de la mateixa manera, tal com, així com
sicut|com, de la mateixa manera, tal com, així com
sic|així; sic ut : de la mateixa manera que, de tal manera que
sidereus|estrellat, sideral; relatiu al sol, solar; diví, celestial
sido|asseure's, posar-se;  dipositar-se, assentar-se, encallar-se; enfonsar-se, minvar
sidus|estrella, estel, astre; constel·lació; estació, època, clima; (pl.) cel, nit
siem|sim
siet|sit (subjuntiu present d'esse)
signaculum|marca, segell; senyal de la creu
signifer|portaestendard, abanderat; capdavanter, capitost, guia
significatio|indicació, senyal, advertiment; assentiment, aprovació, aclamació; al·lusió; significat
significo|indicar, fer entendre, fer senyals; demostrar; al·ludir, suggerir; significar, voler dir; anunciar, presagiar
signo|marcar, senyalar, encunyar (una moneda), gravar, imprimir; deixar rastre; designar, assenyalar; segellar, signar
signum|marca, senyal, segell; senya, distintiu; indici; presagi, símptoma; gest, ordre, contrasenya, consigna; símbol; estendard; figura; constel·lació
Silanus|Silà (cognom de família)
silentium|silenci, quietud; oci, repòs
Silenus|Silè (déu campestre);  en plural : Silens (sàtirs vells)
sileo|callar, estar callat; fer callar; emmudir; ometre; reposar
silex|sílex, pedra foguera; roc, pedra
Silius|Sili (nom de família; Sili Itàlic, poeta èpic)
Sillius|Sil·li (nom d'home)
silva|bosc, selva, bosquet; sotabosc, matoll
Silvia|Silvia
simia|mona; imitador
similis|(+ gen. o + dat.) semblant, igual, similar
similiter|semblantment, de la mateixa manera, (+ dat.) de la mateixa manera que
similitudo|semblança, similitud; retrat, imatge; analogia, comparació
!simillimus|superlatiu de similis, e : semblant
Simonides|Simònides (poeta grec)
simplex|simple, senzill, no barrejat; sol, únic; natural, pur; fàcil; innocent, ingenu
simplicitas|simplicitat, senzillesa; unitat; candidesa, ingenuïtat, sinceritat
simulacrum|imatge, representació, figura; estàtua; ombra, espectre, visió; simulacre, aparença falsa
simulatio|simulació, ficció; excusa, pretext
simulator|simulador, fingidor, imitador
simulatque|tan bon punt, tan aviat com
simulo|simular, fingir; fer-se passar per, reproduir, imitar, prendre la forma de; fer semblant
simultas|rivalitat, disputa, enemistat, pugna
simul|adv. alhora, al mateix temps, en companyia; conj. : tan bon punt, tan aviat com
sinape|mostassa
sincerus|sencer, complet, intacte; pur, natural, sense alterar; sincer, franc
sine|sense
singillatim|un per un, separadament
singularis|particular, exclusiu; únic, sol, singular; extraordinari, insòlit, excepcional
singularius|singular, únic; sol, separat
singuli|pl. sengles, una a cada un, un per un; individual
singultus|sanglot, singlot
sinister|esquerre; favorable, de bon auguri (segons el ritu romà); desfavorable, malastruc (segons el ritu grec); funest, desgraciat, immoral
sinistra|la mà esquerra
sino|deixar, deixar estar; permetre, consentir
sinuo|corbar, doblegar, tesar; arrodonir; excavar
sinus|plec (en una roba); falda, pit, si, cor; centre, interior; corba, sinuositat; cavitat, clot, ondulació; badia, golf
sin|però si, si al contrari
siparum|gàbia (del pal major d'una nau)
Sipylus|el mont Sipil (a Lídia)
siquidem|si en realitat, si és que; ja que, atès que
Sirena|Sirena (ésser mític mig au mig dona)
Siren|Sirena (ésser mític mig au mig dona)
sirpicus|Sirpic (nom d'home)
Sisenna|Sisenna (nom de família; historiador romà)
sisto|posar dret, erigir; fer comparèixer (en un tribunal); establir, col·locar, consolidar; fixar; aturar, parar, aturar-se
Sisyphus|Sísif (rei mític condemnat als inferns)
sitio|tenir set; estar àvid de, tenir set de; estar sec
sitis|set; desig, ànsia; aridesa
situs2|posició, situació; disposició, distribució; abandó, desús, inactivitat; podridura, descomposició, deixadesa, brutícia, rovell
situs|desat, dipositat, col·locat; construït, alçat; enterrat
sive|siue siue : (correl.) si o si, o o, ja sigui ja sigui
si|si, sempre que
smaragdus|maragda
sobrinus|cosí segon
sobrius|sobri, serè, que no ha begut; assenyat, moderat
soccus|borseguí, sandàlia, mena de plantofa o sabatilla duta pels comediants
socer|sogre
socialis|sociable, social;  aliat, dels aliats (socialia, um : els assumptes dels aliats); nupcial, conjugal
societas|associació, agrupació, companyia (comercial o industrial), conxorxa (en un crim); aliança, pacte; societat, comunitat; afinitat
socio|associar, unir; compartir, posar en comú; combinar, acompanyar
socius2|company; soci, associat; aliat
socius|acompanyant, que acompanya; d'un aliat, aliat; comú, compartit (socius, ii : associat, aliat)
socordia|mandra, indolència, deixadesa; estupidesa
socors|deixat, mandrós, indolent; covard; estúpid
Socrates|Sòcrates (filòsof grec)
sodalicium|fraternitat, associació, bàndol polític; camaraderia, companyonia
sodalis|confrare, col·lega (en una fraternitat), sequaç (en una facció política); company, camarada
solaciolum|petit alleujament
solacium|consol, alleujament; compensació, indemnització
solamen|consol, alleujament, confort
solarium|rellotge de sol; terrassa, balcó
solatium|consol, alleujament; compensació, indemnització
solea|sandàlia; sola (d'animals); llenguado; premsa d'olives
solemnis|solemne, ritual, cerimonial; que se celebra un cop l'any, anual; acostumat, tradicional, habitual
soleo|soler, acostumar a; (+ cum o + ac.) frequentar, entendre's amb
solido|endurir, solidificar, consolidar, reforçar; soldar, unir
solidum|allò sòlid, allò ferm; terra ferma; material sòlid; la suma, la quantitat total
solidus|sòlid, massís, consistent, ferm; complet, sencer; real, segur
solitudo|solitud, abandonament; (+ gen. o ab) mancança, falta; aïllament, desert
solitum|costum, norma, allò habitual
solium|setial, tron; banyera
sollemne|cerimònia, ritu, solemnitat; costum, pràctica corrent
sollemnis|solemne, ritual, cerimonial; que se celebra un cop l'any, anual; acostumat, tradicional, habitual
sollemniter|solemnement, habitualment
sollers|hàbil, destre, expert, enginyós
sollertia|destresa, habilitat, enginy, astúcia
sollicite|amb sol·licitud, amb cura; ansiosament
sollicito|remoure, agitar, sacsejar; molestar, inquietar, atacar, pertorbar; subornar, seduir, incitar, revoltar; atreure, temptar, captivar
sollicitudo|inquietud, neguit, preocupació; cura, atenció
sollicitus|agitat, remogut, atrafegat; inquiet, neguitós, angoixós; sol·lícit, atent, acurat
solor|consolar, confortar; alleujar, mitigar
solstitialis|solsticial, del solstici d'estiu, estiuenc
solum|base, fonament; planta del peu, sola de sabata; sòl, terra; terreny; país, territori
solus|sol, sense companyia; abandonat, desert; únic
solutus|deslligat, solt; inconsistent, dispers; dèbil, deixat, descurós; tranquil; desimbolt, espontani, disbauxat
solvo|deslligar, desfer; obrir, desplegar; treure, llevar; alliberar, soltar; destruir; dissoldre; resoldre; pagar, saldar; complir
sol|sol; llum solar; dia; el Sol (divinitat)
somnium|somni, visió; quimera, fantasia
somnus|son, acte de dormir; ensopiment, mandra
sonax|sorollós, estrepitós, sonor
sonitus|soroll
sonorus|sorollós, sonor
sono|sonar, ressonar; fer sonar; pronunciar; cantar; significar
sons|culpable, criminal
sonus|so, soroll; paraula, parla; pronunciació, to
sophisma|sofisma
Sophocles|Sòfocles (tràgic grec)
sophos|bravo!, molt bé!
sopio|ensopir, adormir
sopor|sopor, son profund; ebrietat, torpor; narcòtic, beuratge soporífer
Soracte|el  mont Soracte (prop de Roma)
sorbeo|xuclar, beure; absorbir
sordes|brutícia; vestits foscos (de dol), parracs; misèria, baixesa, escòria; mesquinesa, avarícia
sordido|embrutar
sordidus|brut, sòrdid, fosc, negre; ordinari, vulgar; insignificant, innoble; infame, ignominiós, avariciós
sororius|de germana, relatiu a una germana
soror|germana; (pl.) germanes de la mitologia (Parques, Muses, Fúries, etc.)
Sorrentum|Sorrent (ciutat de la Campània)
sors|bola, tauleta, palet (emprats en un sorteig); resposta d'un oracle; sorteig; porció, repartiment (en un sorteig); sort, destí; categoria
sortior|fer un sorteig; sortejar, assignar a sorts, elegir; obtenir en sort
sortito|per sorteig, a sorts
sospes|segur, sa i estalvi; favorable, propici
sospito|protegir
spado|eunuc, castrat
spargo|escampar, disseminar, sembrar; llançar, disparar; obrir, desplegar; dispersar, espargir; distribuir, propagar; ruixar, esquitxar
Spartanus|espartà, d'Esparta
spatiosus|espaiós, ampli, extens, llarg
spatium|pista, estadi, cursa; passeig; espai, lloc, extensió; distància; mida, dimensions; període, temps; termini, temps prescrit; interval (musical)
species|visió, espectacle; aspecte, aparença; bellesa; ostentació; forma externa; impressió; simulació, pretext; imatge, figura; classe, espècie
specimen|prova, signe, indici; model, exemple; manifestació, aparició
speciosus|bell, atractiu, vistós, magnífic; enganyós, engalipador
spectaclum|espectacle, vista, contemplació; representació, funció; (pl.) grades, seients (al circ o al teatre)
spectaculum|espectacle, vista, contemplació; representació, funció; (pl.) grades, seients (al circ o al teatre)
spectator|espectador, observador
specto|mirar, contemplar; examinar, provar, jutjar, considerar; estar orientat a; proposar-se, pretendre, tendir a; referir-se a, estar relacionat amb
speculatorius|d'observació, d'exploració
speculator|(militar) observador, espia, soldat de la guàrdia; investigador
speculor|vigilar, observar, espiar, explorar; albirar, advertir, aguaitar
speculum|mirall
specus|cova, caverna; forat, clot, túnel, canal
sperno|apartar, allunyar; menysprear, rebutjar, no fer cas de
spero|esperar, desitjar, dipositar esperances en; témer, presumir
spes|esperança, confiança; possibilitat, perspectiva
sphaera|esfera, bola
spica|espiga, punta, cabeça; l'Espiga (estrella de la constel·lació de la Verge)
spicifer|que porta espigues
spicio|mirar, observar, vigilar
spina|espina, punxa; arbust espinós, bardissa; neguit, subtilesa, qüestió espinosa; mur que dividia longitudinalment l'arena del circ
spinula|espinada petita
spira|espira, rosca (d'una serp); anell, espiral, rínxol
spiritus|aire; respiració, alè; alè de vida, vida; ànima, esperit; inspiració; disposició; orgull, arrogància
spiro|bufar; respirar; viure; exhalar, alenar; fer olor; aspirar a; estar inspirat
splendeo|brillar, resplendir, distingir-se, ésser eminent
splendico|brillar
splendidus|brillant, resplendent; esplèndid, magnífic; il·lustre, distingit; vistós, viu
splendor|brillantor, esplendor; magnificència, glòria, prestigi, distinció
spleniatus|cobert per un pegat
spolio|despullar; desposseir, privar; saquejar, espoliar, pillar
spolium|despulla, pell; (gralt. en pl.) botí, presa, despulles
spondeo|fer una promesa; comprometre's a, garantir, fer-se garant, prometre; prometre solemnement
spongia|esponja; cota de malla dels gladiadors
sponsalis|esponsalici, relatiu a la promesa de matrimoni (sponsalia, ium, n. : esposalles, prometatge)
sponsa|promesa, núvia
sponsio|promesa solemne, compromís; aposta
sponsor|fiador, garant
sponsus|promès, nuvi
spontaneus|voluntari, espontani
sponte|espontàniament, per pròpia voluntat, per la voluntat d'algú (mea, tua, sua sponte)
sportula|cabàs, cistellet; espòrtula (assignació diària de menjar o diners que el patró feia als seus clients)
spuma|escuma, salivera, bava
spumo|escumejar, fer o treure escuma, bavejar, salivejar
spurcus|brut, llardós, immund; corromput, miserable
sputator|persona que escup, escopidor
Sp|abreviatura de Spurius (Espuri)
squaleo|ésser rugós, tenir escames; ésser brut, descurat, desolat, infectat; estar de dol
squalidus|aspre, rugós, eriçat; brut, deixat, immund, fosc, desolat
squalor|rugositat; brutícia, descurança, dol, desolació
squameus|escamós
Stabiae|Estàbies (ciutat de la Campània)
stabilio|afermar, fixar, sostenir, consolidar
stabilis|que roman dret, estable, ferm; sòlid, segur; constant, regular; permanent, perdurable, incommovible
stabulo|tancar a l'estable, encorralar, engabiar; tenir l'estable, viure
stabulum|estable, cau; hostal, fonda, bordell
stadium|estadi (mida de longitud i lloc públic per exercitar-se en la cursa i en la lluita)
stagno|estar estancat, estanyar-se, embassar-se; (+ ac.) inundar, submergir
stagnum|estany, llac, bassa; aigües
Statilius|Estatili (nom de família)
statim|constantment; de seguida, immediatament, ja, just; (+ ut o + simul ac) tan bon punt que, tan aviat com; necessàriament, conseqüentment
statio|immobilitat, posició estàtica; parada, posta, estació, lloc; (militar) guarnició, destacament; guàrdia
stativa|campament estable
statua|estàtua
statuo|posar dret, fixar, erigir, alçar; col·locar; donar suport a; calcular; establir, instituir; decidir, decretar; pensar, creure
statura|estatura, talla
status|postura, posat, actitud; posició, situació; estat, condició; rang (en la societat)
stela|estela funerària
stella|estel, estrella
stercus|excrement, merda, fems
sterilis|estèril, infecund, improductiu; (+ gen. o + abl.) mancat de; infructuós, va
sterilitas|esterilitat, infecunditat; mala collita, carestia
sterno|estendre, escampar a terra; (+ abl.) cobrir; pavimentar; estirar, ajaçar; abatre, tombar, aplanar, derrotar; ensellar (un cavall)
sterquilinum|femer
Stertinius|Estertini (nom de família)
sterto|roncar
Stichus|Estic (nom d'esclau en una comèdia de Plaute)
stigmosus|estigmatitzat, cobert d'estigmes (marques de ferro roent)
stilla|gota
stillo|degotar, gotejar, (+ abl.) regalimar; (+ ac.) fer gotejar, destil·lar
stilus|punta, punxa, tija; punxó, estil (amb un extrem agut per a escriure en tauletes de cera, i l'altre en forma d'espàtula per a esborrar); escriptura; estil
stimulo|agullonar, burxar, turmentar; incitar, estimular, esperonar
stimulus|agulló, punxó, fibló; estímul
stipator|guàrdia, escorta
stipendiarius|mercenari, soldat a sou; tributari, sotmès a un impost
stipendium|paga, estipendi; campanya, servei militar; impost, tribut
stipo|amuntegar, apilonar; apilar amb (+ abl.), envoltar estretament, omplir, atapeir
stips|monedeta, òbol; ofrena, almoina
stipulor|exigir una estipulació, demanar un compromís, demanar com a garantia
stirps|tronc, arrel; (pl.) plantes; origen, font; estirp, llinatge; descendència, successió, fill
Stoicus|estoic
stola|vestit, estola (vestit ampli i llarg de les matrones)
stolidus|estúpid, neci
stomachor|enfadar-se, irritar-se, (+ cum) estar enutjat amb
stomachosus|irritable, irascible, geniüt, irritant, enutjós
stomachus|estómac; esòfag; gust; humor, ànim, irritació, mal humor
sto|estar dret; dreçar-se, alçar-se; estar quiet; resistir; perseverar; ésser fidel; estar decidit; estar situat; dependre de; costar
Strabo|Estrabó (geògraf grec)
strages|devastació, ruïna, estrall, carnatge; restes, enderroc, runa, amuntegament
stramentum|palla, jaç de palla; (pl.) guarniments
strangulo|estrangular, escanyar; ofegar, asfixiar; estrènyer, reprimir (la veu o un so)
Stratonicus|Estratonic (músic grec)
stratum|cobrellit, matalàs, llit; terra pla, paviment
strenue|enèrgicament, valerosament, ràpidament
strenuus|valent, enèrgic; llest, diligent, decidit; turbulent, sediciós
strepitus|estrèpit, soroll, so; cridòria, xivarri, rebombori
strepo|fer soroll, ressonar, retrunyir; fer xivarri, remorejar
strideo|cruixir, grinyolar, espetegar, xisclar, brunzir
stridor|estridor, grinyol, xerric, brunzit, xiscle
stridulus|brunzent, estrident
strigilis|estríjol (raspall per netejar la pell després del bany)
stringo|estrènyer, prémer; podar, esporgar; desembeinar, empunyar; rascar, esgarrinxar, vorejar, tocar lleugerament
Stronnius|Estronni
strophium|sostenidor (faixa qui usaven les dones per sostenir els pits); diadema; corda
strues|pila, amuntegament
struix|pila, munt
struo|disposar, posar en ordre (sobretot en capes per construir alguna cosa); edificar; organitzar; compondre; tramar
studeo|afanyar-se, dedicar-se amb afany a, procurar per, proposar-se, desitjar; (+ dat.) ésser partidari de, afavorir; estudiar
studiose|amb aplicació, amb afany, atentament, apassionadament
studiosus|afeccionat a, amant de, afanyós; estudiós, aplicat; lleial, partidari
studium|afany, interès, inclinació, desig; propòsit, objectiu, ocupació; devoció, adhesió, partidisme; estudi, coneixement
stultitia|ximpleria, estultícia, bajanada
stultus|ximple, estúpid, neci
stupefacio|deixar estupefacte, atordir
stupeo|restar aturat, immòbil, paralitzar-se; astorar-se, restar atònit
stupidus|immòbil, parat, estupefacte, embadalit, atònit, ximple, estúpid
stupor|entumiment, insensibilitat; atordiment, estupor, perplexitat, estupidesa
stuppeus|fet d'estopa
stupro|violar, estuprar, embrutar, profanar
stuprum|deshonor, vergonya, violació, infàmia, adulteri
sturnus|estornell
Styga|Estix (riu dels infers)
Stygius|de l'Estix (riu dels Inferns), estigi, infernal, funest
suadeo|aconsellar, recomanar, defensar, advocar per; incitar, induir a
suapte|sua
suasorius|suasori, persuasiu (suasoria, ae, f. : discurs retòric per persuadir)
suasor|conseller, exhortador, assessor, advocat, defensor
suave|agradablement
suavisaviatio|actió de fer dolços petons
suavis|dolç, plaent, suau; encantador, agradable
suavitas|suavitat, agradabilitat, dolçor; encant, encís
suaviter|comparatif de suave : suaument, dolçament, plaentment; encantadorament, agradablement
subaudio|(+ Dat.) obeir, escoltar; (+ ac.) sobreentendre
subblandior|(+ Dat.) afalagar, adular de manera insidiosa
subdole|insidiosament, astutament, traïdorament
subdolus|enganyós, astut, artificiós, fals
subdomo|sotmetre, dominar, domesticar
subdo|posar sota; sotmetre; infondre; insinuar; reemplaçar, suplantar, substituir amb enganys
subduco|pujar, aixecar; endur-se, resguardar, sostreure; calcular, ponderar
subeo|anar o venir o passar per sota; apropar-se, atansar-se, atènyer, pujar; entrar, penetrar; suportar, sofrir; substituir; créixer
subflavus|rossenc
subicio|posar sota; posar sota la consideració de, mostrar a; sotmetre a, fer dependre, lliurar; enlairar; afegir; proporcionar, suggerir; substituir
subigito|escalfar, exitar, engrescar, afalagar
subigo|fer pujar, empènyer; posar sota, amansir, domar; sotmetre, forçar; estovar, donar forma
subinde|immediatament després, de seguida, de tant en tant, sovint
subito|de sobte, inesperadament, de seguida
subitus|sobtat, imprevist, precipitat, improvisat
subjaceo|estar situat sota, al peu de; estar sotmès a
subjector|falsificador
subjicio|posar sota; posar davant, mostrar a; sotmetre a, fer dependre, lliurar; enlairar; afegir; proporcionar, suggerir; substituir
subjungo|junyir, enganxar, subjugar, subordinar; col·locar sota; afegir
sublabor|esfondrar-se, escolar-se, esmunyir-se, esvanir-se, esquitllar-se
sublatus|agut, elevat, enorgullit, arrogant
sublego|collir de terra; sostreure, arrabassar; escoltar d'amagat; designar (per a cobrir un lloc vacant)
sublevo|aixecar, alçar, sostenir; alleujar, mitigar; ajudar, afavorir
sublimis|alt, elevat, enlairat, il·lustre, sublim
sublimo|elevar, enlairar, glorificar
subluo|rentar per sota
submergo|enfonsar, submergir, engolir
subministro|fornir, procurar, subministrar
submitto|deixar créixer, produir; elevar, alçar; posar, col·locar sota, baixar, calmar; sotmetre, subordinar; trametre, enviar un substitut
submorosus|una mica sorrut, càustic
submoveo|apartar, allunyar, dissipar; repel·lir, rebutjar, expulsar, excloure, dissuadir
subnato|nedar per sota
subnixus|repenjat, recolzat, sostingut per, confiat
subobscure|una mica obscur
suboles|brot, fruit, descendent, descendència, generació
suborno|equipar, proveir, guarnir, preparar en secret, subornar
subrepo|esmunyir-se, esquitllar-se, avançar a poc a poc, d'amagat, insinuar-se, sorprendre
subrideo|somriure
subripio|furtar, pispar, sostreure, dissimular
subrogo|nomenar, elegir una persona en substitució d'una altra
subruo|minar, soscavar, esfondrar, debilitar
subscribo|escriure al peu; anotar, consignar; signar, subscriure, donar suport a
subsellium|seient baix, escó (del senat, del teatre, dels tribuns)
subsequor|seguir de prop, venir a continuació; acompanyar, succeir, derivar-se (com a conseqüència); seguir l'exemple de
subsidiarius|de reserva
subsidium|tropa de reserva, reforç, ajut; recurs, empara, protecció, refugi
subsisto|resistir, sostenir, afrontar; socórrer; aturar-se, cessar; restar, romandre
substerno|estendre a sota, posar com a jaç; sotmetre, subordinar; recobrir
substituo|substituir, reemplaçar, nomenar com a hereu substitut; imaginar
substrepens|xiuxiuejant
substruo|construir sota terra, construir des de la base, fonamentar
subsum|ésser, haver-hi sota, amagar-se, romandre, subsistir; haver-hi al fons, a la base, servir de justificació; ésser a prop, a l'abast
subterhabeo|menystenir
subter|a sota, per sota ; prep. + ac. o + abl. : sota
subtilis|fi, subtil, prim; delicat, exquisit, sagaç, minuciós, rigorós
subtraho|treure, endur-se de sota, esfondrar-se, soscavar; retirar, apartar, sostreure, suprimir, privar de, ometre; furtar, prendre
subtus|davall, a sota
subula|alena (punxó)
subulcus|porquerol
suburbanum|propietat als afores de Roma, mas
subvecto|transportar, carretejar
subveho|transportar, traslladar cap amunt
subvenio|venir en ajut, socórrer, protegir, emparar, posar remei a; venir al pensament, acudir-se
subverto|fer caure, tombar, subvertir, capgirar; destruir, arruïnar
sub|(+ abl.) sota, al peu de, en el moment de, durant, en temps de; (+ ac.) sota, al peu de (amb idea de moviment), cap a, després
succedo|posar-se sota, ajupir-se, incloure's dins; acostar-se, estendre's fins; pujar; prendre part; substituir; seguir; reeixir
succendo|incendiar, calar foc a, atiar
successor|successor, hereu, substitut
successus|aproximació, arribada, manera d'avançar, èxit, reeixida
succingo|arromangar; cenyir, subjectar amb un cinyell; proveir, equipar, protegir, envoltar
succlamo|respondre cridant, aclamar
succollo|carregar-se, portar sobre l'espatlla
succresco|créixer, rebrotar, prendre el relleu de
succumbo|caure, esfondrar-se, acoblar-se amb; cedir davant, sotmetre's, sucumbir, deixar-se abatre
succurro|passar per sota, estendre's al peu de; córrer en ajut de, socórrer, remeiar, afrontar; acudir-se, venir al pensament
succussus|sacsejada, sotrac
sucus|suc, secreció, poció, infusió; saba, força vital, vida; substàncies nutritives
sudarium|mocador
sudor|suor, transpiració, humitat; esforç, suada
sudo|suar, traspuar, humitejar-se, degotar; esforçar-se, guanyar amb la suor
sudus|sec, serè, sense pluja (sudum, i, n. : cel serè)
Suebus|sueu, dels sueus (poble germànic)
suesco|(+ dat.) acostumar-se, avesar-se; (+ ac.) soler, acostumar
Suessa|Suessa (ciutat de la Campània) anomenada també Suessa Aurunca
Suessiones|els suessions (poble gal)
suffero|oferir, presentar; suportar, sofrir
Suffetius|Sufeci
sufficienter|suficientment, adequadament
sufficio|fornir, proporcionar; designar, substituir; impregnar; bastar, ésser suficient; ésser capaç de
suffigo|fixar a sota, collar per sota, clavar
suffio|fumigar, desinfectar, perfumar; escalfar
suffoco|escanyar, ofegar, estrènyer
suffodio|excavar per dessota, minar, soscavar, travessar
suffragium|sufragi, vot, votació, decisió; influència, suport, favor
suffundo|abocar, afegir; rajar, sorgir, escampar, estendre; banyar, inundar, amarar
Sugambri|els sicambres (poble germànic)
suggero|amuntegar, acumular sota; erigir; posar a continuació; proporcionar; suggerir
suggestus|elevació, plataforma, estrada, tribuna, pila, munt
suggredior|acostar-se, atènyer sense ser vist; atacar, assaltar
sulcus|solc, llaurada, rasa, clot, rastre, arruga
Sullanus|de Sul·la (dictador romà)
Sulla|Sul·la (dictador romà)
sulphuratum|fusta sulfurada, fum sulfurós
Sulpicius|Sulpici (nom de família)
sulpur|sofre
sultis|si uultis
sumen|mamella de truja
summas|del rang més alt
summa|suma, total; conjunt, totalitat, l'essencial, la culminació
summisse|d'una manera suau, humilment, submissament
summissus|baix, abaixat, poc intens, suau, submís, humil
summus|el més alt; extrem, darrer, màxim, el major, suprem; el més il·lustre, el principal; complet, total, sencer
sumo|prendre, agafar; posar-se; emprendre; procurar-se, obtenir; triar; adoptar, admetre, acceptar; afrontar, assumir, proposar-se
sumptuarius|de despeses
sumptuosius|amb grans despeses
sumptuosus|costós, sumptuós, fastuós
sumptus|despesa, cost, càrrec, recursos
sum|ésser, estar; haver-hi; existir; esdevenir-se; trobar-se
suopte|suo
supellex|mobiliari, vaixella, estris, recursos, bagatge
superabilis|accessible, franquejable, superable, vencible
superbe|orgullosament, amb arrogància
superbia|orgull, arrogància, magnificència
superbio|enorgullir-se, envanir-se
Superbus2|Superbe (sobrenom d'un Tarquini, últim rei de Roma)
superbus|orgullós, ufanós, arrogant, altiu; gloriós, magnífic, esplèndid
supercilium|cella; orgull, altivesa
superfluo|vessar, desbordar-se, sobrar, sobreabundar; (+ ac.) escapar-se a
superfundo|abocar a sobre, escampar a sobre; cobrir, envoltar; (pass. o refl.) vessar-se, sobreeixir, estendre's
superincido|caure al damunt de
superior|més alt, més elevat, superior; anterior, precedent; més gran
superius|més amunt; (neutre de superior) més alt, més elevat, superior; anterior, precedent; més gran
superne|per dalt, per damunt, cap amunt, des de dalt, a sobre
supero|deixar enrere, traspassar; elevar-se, dreçar-se; sobrepassar, superar, avantatjar; vèncer, derrotar, prevaler; sobreviure; abundar, sobrar; quedar per fer
supersedeo|seure sobre, estar posat al damunt de; abstenir-se de, renunciar a, suprimir
superstagno|desbordar-se formant estanys, embassar-se
superstes|supervivent, que sobreviu, durador; testimoni; que es dreça al damunt (d'un enemic vençut)
superstitio|superstició, creença, pràctica supersticiosa, temor supersticiós
superstruo|bastir, construir al damunt
supersum|restar, quedar; sobreviure; haver-n'hi prou, sobrar; sobrepassar, ésser superior; assistir, donar suport
superurgens|que fa pressió des de dalt
superus|de dalt, superior, terrenal, d'aquest món; (m. subst.): els déus del cel; (n. subst.) les regions celestials, els astres
supervacuus|superflu, innecessari, inútil
supervenio|llançar-se sobre; (+ ac.) cobrir, estendre's sobre; (+ dat.) atènyer, ajuntar-se a; arribar; sobrevenir, sorprendre
super|(+ abl.) sobre, damunt, al damunt de, a propòsit de; (+ ac.) sobre, damunt, al damunt de, a la vora de, més enllà de, durant, a més de
supino|ajeure (d'esquena a terra), inclinar enrere, arrufar
supinus|ajagut d'esquena, supí, girat cap amunt, inclinat enrere; orgullós; indolent, indiferent
suppedito|(+ dat.) bastar, haver-n'hi prou, ésser disponible; (+ ac.) proporcionar en quantitat suficient, proveir; sufragar
suppeto|ésser disponible, haver-hi a disposició; ésser suficient, bastar
supplementum|suplement, complement, provisió, reforç
suppleo|omplir fins a dalt, completar, cobrir; afegir; suplir, reemplaçar, omplir; satisfer
supplex|suplicant, que suplica
supplicatio|pregueres públiques, acció de gràcies
suppliciter|amb actitud suplicant, en to de súplica, humilment
supplicium|súplica, ofrena (propiciatòria), reparació, expiació; càstig, pena, turment, suplici
supplico|suplicar, pregar, adreçar súpliques; fer sacrificis, retre culte
suppono|posar sota; posar després; sotmetre, subordinar, exposar a; posar en comptes de, suplantar, fer passar per bo
suppositio|col·locació sota, incubació; suposició, suplantació
suppostus|sotmès
supprimo|aturar, fer cessar, contenir, reprimir, ofegar; enfonsar, esfondrar; distreure, ometre, amagar, suprimir
supra|a sobre, més; prep. + ac. : sobre, damunt, al damunt de, més de, abans de, més enllà de
supremus|el més alt, darrer, últim; decisiu
suptilitas|finor, agudesa, enginy, sagacitat, subtilesa, precisió, simplicitat
surdus|sord, insensible; apagat, poc perceptible, ignorat
surgo|aixecar-se, posar-se dret, llevar-se; pujar, dreçar-se, sobresortir; sorgir, brollar, créixer
Surrentum|Sorrent (ciutat de la Campània)
surripio|furtar, pispar, sostreure, alliberar, robar, plagiar, dissimular
sursum|amunt, cap amunt, dalt
Surus|siri, de Síria
susceptus|client d'un advocat
suscipio|entomar, agafar des de sota; reconèixer (un fill), engendrar; acollir, emparar, adoptar; encarregar-se de; emprendre; suportar
suscito|aixecar, alçar, bastir, fer aixecar; desvetllar, estimular, atiar, impel·lir, suscitar
suspecto|esguardar, alçar els ulls vers; desconfiar, malfiar-se de
suspendium|penjament, acció de penjar-se
suspendo|penjar, suspendre; aixecar, enlairar; sostenir, apuntalar, posar, dipositar; mantenir en suspens, interrompre
suspensus|suspès, flotant, solt, lleuger; dependent, subordinat; a l'expectativa, incert, indecís
suspicio|sospita, recel, malfiança, temença, pressentiment, indici
suspicor|imaginar-se, conjecturar, suposar, sospitar
suspiritus|sospir profund, ofec
suspirium|sospir, panteix, asma, respir
sustento|sostenir, aguantar; mantenir, sustentar, conservar; ajudar, assistir, prestar suport a, encoratjar; resistir, suportar, retenir
sustineo|sostenir, aguantar; mantenir, sustentar; donar suport a, encoratjar, confortar; resistir, suportar; assumir, gosar; aturar; ajornar
susurrus|xiuxiueig, rumor, murmuri, remor
sus|porc, truja
sutor|sabater, ataconador
suus|adj. : seu; pronom : el seu
sybotes|porquerol
Syene|Siene (ciutat de l'Alt Egipte, cèlebre pel seu granit roig)
syllaba|síl·laba; (pl.) versos
symbola|escot (diners que posen per igual els qui mengen junts), quota, pagament
Symmachus|Símmac
symphonia|concordança, harmonia (de sons), orquestra, conjunt de músics o cantaires
Syphax|Sífax (rei de Numídia)
Syracusae|Siracusa (ciutat de Sicília)
Syracusanus|siracusà, habitant de Siracusa (ciutat de Sicília)
Syria|la Syrie
Syrus|siri, de Síria
S|saluda
tabellarius|regulador del vot, relatiu als vots; correu, relatiu a les cartes
tabella|tauler, taula, placa; pintura; tauleta d'escriure, escrit, carta, lletra, document; tauleta de votació, cèdula (de vot)
tabernaculum|tenda
taberna|cabana, caseta, botiga, parada, fonda, hostal, taverna
tabesco|consumir-se, afeblir-se, minvar, fondre's, podrir-se, descompondre's
tabes|decandiment, consumpció, malaltia; corrupció, putrefacció, dissolució, líquid, humor, secreció
tabula|taula, tauló; pintura; tauler (de joc, d'anuncis), placa; tauleta d'escriure, llista de vots; (pl.) registres de comptes, document, contracte, arxiu
tabum|sang corrompuda, pus, suc, verí; pesta
tacedum|calla!
taceo|callar, guardar silenci; (+ ac.) ometre
Tacfarinas|Tacfarinas (cap númida)
taciturnitas|silenci, acció de guardar silenci, reserva, discreció, taciturnitat
taciturnus|taciturn, silenciós, callat, mut
tacitus|silenciós, callat, silent, quiet, mut, discret, sord (un so); tàcit, implícit, no escrit, sense comentari; secret, ocult
tactus|toc, contacte, tacte; acció, influència
taeda|teia, fusta de pi, resina de pi; torxa, falla, torxa nupcial, noces
taedet|(+ gen. de cosa i + ac. de persona afectada) enfastidir, fastiguejar, avorrir, enutjar; (sense ac.) fer fàstic, causar enuig
taedium|tedi, avorriment, aversió, enuig; molèstia, incomoditat
Taenarius|de Tènar (ciutat de Lacònia)
Taenarum|el mont Tènar (sovint en plural : Taenara, orum, n.)
taeter|repugnant, repulsiu, horrible, abominable, detestable, infame
Tagus|el Tagus (riu, avui Tajo)
talaria|talars (calçat alat, característic, sobretot de Mercuri), taloneres (instrument de tortura)
talentum|talent (unitat de pes i monetària grega)
talis|tal, semblant, de tal mena; (talis qualis) : tal com
talitrum|ditada, cop donat amb els artells de la mà
talus|turmell, taló; (pl.) osset, dau, taba
tamdiu|durant tant de temps; (tamdiu quamdiu, quam, dum, donec, ut) tant de temps com, mentre, fins que, que
tamen|així i tot, tanmateix, malgrat tot
tametsi|encara que, per bé que, i tanmateix, però
tamquam|com, igual que; per exemple; una mena de, quelcom semblant a, com aquell qui diu, diguem-ne; (tamquam si) com si, de la mateixa manera que si
tam|(+ adj., + verb, + adv.) tan, talment, tant, com; (tam quam) tan com, de la mateixa manera que; (corr. consecu. tam ut, quin, qui) tan que, fins a un tal extrem que
Tanaquil|Tanàquil (muller de Tarquini)
tandem|doncs, en fi, finalment
Tanfana|Tanfana (divinitat germànica)
tango|tocar, palpar, fregar; colpejar; ésser a tocar de; emportar-se; tastar; enganyar, estafar; arribar, atènyer; commoure; tractar de
tanquam|com, igual que; per exemple; una mena de, quelcom semblant a, com aquell qui diu, diguem-ne; (tamquam si) com si, de la mateixa manera que si
Tantalus|Tàntal (heroi castigat als inferns)
tantillum|una quantitat tan petita, tan poc
tantisper|mentrestant, de moment, durant tot aquest temps
tanto|(+ comparatius o expressions de comparació) talment, tant
tantulum|una quantitat tan petita, tan insignificant
tantulus|tan petit, per petit que sigui
tantumdem|igual quantitat, exactament un altre tant, igualment
tantummodo|solament, només
tantum|tant, talment, fins a tal punt; solament, només; (tantum non) gairebé, pràcticament
tantundem|igual quantitat, exactament un altre tant, igualment
tantus|tan gran, tan considerable, tan important; (tantus quantus) tan gran com; (tantus ut) tan gran que
tarditas|lentitud, retard, ineptitud, curtedat (d'enteniment)
tardo|retardar, alentir, contenir; destorbar, impedir; reprimir, refrenar, cohibir, esmorteir; tardar
tardus|lent, pausat; feixuc, enutjós, interminable, tardaner; curt, obtús (d'enteniment); tardà, que s'esdevé tard
Tarentinus|tarentí, de Tarent (ciutat de Calàbria)
Tarpeia|Tarpeia (noia romana que va lliurar Roma als sabins)
Tarquinia|Tarquínia
Tarquiniensis|de Tarquínia (ciutat d'Etrúria)
Tarquinius|Tarquini (rei etrusc de Roma)
Tarraconensis|tarraconense, de la Tarraconense; Tarraconense (província d'Hispània)
Tartara|Tàrtar (regió més profunda dels inferns)
Tartareus|del Tàrtar (regió més profunda dels inferns), infernal
Tartarus|Tàrtar (regió més profunda dels inferns)
Tascus|Tasc
Tasgetius|Tasgeci
Tatius|Taci (rei sabí)
Taunus|Taune (serralada i ciutat de Germània)
taureus|de toro, de cuir
taurus|toro
taxus|teix (arbre)
Taygetus|el mont Taíget (del Peloponnès)
tectum|teulat, teulada, coberta, sostre; edifici, casa, aixopluc, recer, cau, niu
tecum|amb tu
tegimentum|coberta, embolcall, protector, funda, protecció, empara
tegimen|coberta, cobert, protecció, refugi; vestit, parrac; cuirassa, casc, gambera, escut; pell, pellofa, closca
tegmen|coberta, cobert, protecció, refugi; vestit, parrac; cuirassa, casc, gambera, escut; pell, pellofa, closca
tego|cobrir, recobrir, embolcallar, colgar; protegir, defensar, voltar; amagar, dissimular, disfressar, no mostrar
tegula|teula, teulada
tegumentum|coberta, embolcall, protector, funda, protecció, empara
tegus|esquena, llom (d'animal)
tela|tela, teixit, teranyina, ordit, trama
Telephus|Tèlef (fill d'Hèrcules)
tellus|terra, sòl, terra ferma, terreny, contrada, país
telum|arma llancívola, projectil, dard, fletxa, tret; arma
temerarius|fortuït, accidental, aventurat; irreflexiu, temerari, insensat, agosarat, imprudent
temere|irreflexivament, temeràriament, a la lleugera, perquè sí, casualment
temeritas|temeritat, imprudència, gosadia, lleugeresa, inconsistència; atzar
temero|deshonrar, profanar, violar, ultratjar, embrutar, tacar
Temnii|els habitants de Temnos (ciutat d'Eòlia)
temperamentum|barreja, mescla, combinació; equilibri, moderació, mesura
temperantia|moderació, mesura, temprança, sobrietat, continència, equilibri
temperatura|composició, aliatge, mescla proporcionada; consistència; temperatura
temperatus|temperat (clima); moderat, normal; assenyat, prudent, contingut
temperi|a temps, al moment oportú
tempero|obrar amb moderació, dominar-se; ésser moderat, usar amb mesura, dominar; evitar, abstenir-se; moderar, regular, allunyar de l'excés de; combinar; governar
tempestas|temps, període, època; estat de l'atmosfera, mal temps, tempesta; trastorn, trasbals
templum|temple; espai sagrat, indret consagrat; espai, regió, contrada
temporalis|temporal
temptamen|intent, temptativa, esforç, prova
tempto|palpar, tocar, grapejar; posar a prova, comprovar, explorar, examinar, assajar; intentar guanyar-se, instigar; intentar; atacar, assaltar, afectar; desafiar
tempus|temps, moment, data, instant, període de temps, època; ocasió, oportunitat, moment oportú; circumstàncies, situació
temulentus|embriac
tenax|tenaç, difícil de desadherir, arrapadís, enganxós; ferm, sòlid, consistent; capaç de retenir; aferrat a, avar; constant, inflexible, obstinat, implacable
tendo|estendre, desplegar; oferir; preparar, dreçar; estirar, tibar; dirigir, encaminar; estendre's, atènyer; esforçar-se, intentar
tenebrae|tenebres, foscor; nit; ceguesa, ofuscació; mort; presó; confusió; tenebres en l'esperit o l'enteniment
tenebrosus|tenebrós, fosc, llòbrec, obscur
Tenedos|Tènedos (illeta davant de Troia)
Tenedus|Tènedos (illeta davant de Troia)
tenellus|tendre, delicat, tou de caràcter
teneo|agafar, subjectar, sostenir; estrènyer, abraçar, contenir; arribar a, atènyer, aconseguir; ocupar; dominar; tenir, posseir; guardar, conservar; persistir; insistir en; detenir, retenir; mantenir; comprendre
teneritudo|tendresa, flongesa
tener|tendre, delicat, tou, flonjo, fràgil; jove; sensible, refinat
tentorium|tenda
tenuis|prim, fi, lleuger, magre; estret; fluid; tènue; poc, escàs, petit, breu; feble, dèbil; pobre, humil; subtil, refinat
tenuitas|primesa, finor, magresa; tenuïtat, lleugeresa, fluïdesa, claredat; escassesa, pobresa, frugalitat; subtilesa, simplicitat
tenuo|aprimar, amagrir; reduir, atenuar, rebaixar; aclarir, esvair, dissipar
tenus|(+ gen. o + abl. posposada) fins a; només en, únicament pel que fa a
tepeo|ésser tebi, temperat, càlid; sentir-se indiferent
tepesco|escalfar-se, entebeir-se
tepidus|tebi, temperat, càlid; indiferent
tepor|tebiesa, escalfor; fredor, manca d'entusiasme
terdeciens|tretze vegades
terebro|foradar, perforar
Terentia|Terència (muller de Ciceró)
Terentius|Terenci (nom de família; comediògraf llatí)
teres|arrodonit, rodó, tornejat, ben proporcionat, elegant, fi
tergeo|fregar, netejar, polir, eixugar; expiar; corregir
tergiversor|cercar un subterfugi, una escapatòria, tergiversar, eludir, vacil·lar
tergo|fregar, netejar, polir, eixugar; expiar; corregir
tergum|esquena; la part posterior, l'altre costat; pell, cuir; superfície
tergus|esquena; pell, cuir
terminus|fita, terme, límit, frontera, fi
ternus|tres cada un, tres a cadascun, tres cada vegada
tero|fregar, refregar; batre, triturar, esclafar; gastar, deteriorar; emprar sovint; freqüentar; consumir, esmerçar
Terrasidius|Terrasidi
terra|el planeta Terra; el món, la terra; terra ferma; sòl, terreny; contrada, país
terrenus|de terra, terrós, de terra ferma, terrestre
terreo|espantar, aterrir, esglaiar; impedir, dissuadir
terrestris|de la terra, terrestre, terrenal
terribilis|terrible, espantós, temible
terrifico|aterrir, terroritzar
terrificus|terrorífic, aterridor, terrible, terrífic
territo|espantar, aterrir, intimidar
terror|por, terror, esglai; notícia esfereïdora
tersus|net, pulcre, polit; refinat, elegant, acurat
tertio|terçar (fer la tercera llaurada de l'any), articular al tercer intent
tertius|tercer, afegit a uns altres dos
ter|tres vegades
tessera|peça quadrada o cúbica; dau; tauleta, téssera, contrasenya, consigna
testamentum|testament
testimonium|testimoniatge, declaració, testimoni, prova
testis|testimoni
testor|invocar com a testimoni, apel·lar a, conjurar; atestar, declarar; palesar, demostrar, testimoniar; fer testament
testudo|tortuga, closca de tortuga, carei, incrustacions de carei; lira; tortuga (coberta que els soldats formaven amb els escuts); teulada
Tethys|Tetis (deessa marina)
tetrarcha|tetrarca (governador de la quarta part d'un reialme o reietó de certs territoris sota domini romà a la part oriental de l'imperi)
Teucria|Troàde (regió de Troia)
Teucri|els troians
Teutoburgiensis|de Teutoburg (ciutat de la Pannònia inferior)
Teutoni|els teutons (poble germànic)
texo|teixir, entrellaçar, trenar; bastir, construir; redactar, compondre
textilis|teixit, fet de teixit, fet de roba, trenat, entrellaçat
textum|teixit, roba, textura, contextura, estructura
Thais|Tais (nom de cortesana grega o romana)
thalamus|cambra, apartament, estatge; cambra nupcial, tàlem, casament, noces
Thaliarchus|Taliarc (nom d'home)
theatralis|del teatre, teatral; fals, histriònic
theatrum|teatre, públic del teatre, escenari
Thebae|Tebes (ciutats de Grècia i d'Egipte)
thensaurus|tresor, riqueses, cambra del tresor; dipòsit, magatzem
Theophilus|Teòfil
thermae|termes
Thermodontius|del Termodont (riu de l'Àsia Menor)
thesaurus|tresor, riqueses, cambra del tresor; dipòsit, magatzem
Theseus|Teseu (rei mític d'Atenes)
Thespiae|Thespiae, arum : Tèspies (ciutat de Grècia)
Thessalicus|tèssal, de Tessàlia (regió del nord de Grècia)
Thessalus|tèssal, de Tessàlia (regió del nord de Grècia)
thiasus|tias (dansa en honor de Bacus)
Thoria|(lex Thoria) la llei Tòria
Thorius|Tori (nom de família; tribú de la plebs)
Thracia|Tràcia (regió dels Balcans)
Thracius|traci, de Tràcia (regió dels Balcans)
Thraecius|traci, de Tràcia (regió dels Balcans)
Thraex|traci, de Tràcia (regió dels Balcans); traci (gladiador)
Threicius|traci, de Tràcia (regió dels Balcans)
Thymoetes|Timoetes (nebot de Príam)
thyrsiger|portador del tirs (bastó guarnit d'heura o de fulles de parra, atribut de Bacus);
thyrsus|tirs (bastó guarnit d'heura o de fulles de parra, atribut de Bacus); inspiració
Tiberinus|el Tíber (riu de Roma)
Tiberis|el Tíber (riu de Roma)
Tiberius|Tiberi (prenom romà; emperador romà)
tibia|flauta, caramella; tíbia, canyella (part anterior de la cama)
tibicen|flautista
Tib|abreviatura de Tiberius (Tiberi)
tignum|biga, tauló, post
Tigranes|Tigranes (rei d'Armènia)
tigris|tigre, pell de tigre
Tigurinus|Tigurí (cantó helvètic)
Tillius|Til·li
timendus|temible, espantós
timeo|tenir por; (+ dat., pro o de) tenir por per, estar preocupat per; témer, malfiar-se de, tenir por de, que
timidus|tímid, poruc, apocat, prudent, cautelós
Timoneus|de Timó (misantrop atenès
timor|temor, aprensió, por; terror, causa de temença, de preocupació
tingo|banyar, submergir, mullar; amarar, impregnar; tenyir
tinguo|banyar, submergir, mullar; amarar, impregnar; tenyir
tinnio|dringar, retrunyir, fer un so metàl·lic, xiular (les orelles); xisclar
tinnitus|dring, so metàl·lic, retruny, xiulet (de les orelles)
tintino|dringar, xiular (les orelles)
Tiro2|Tiró
tiro|soldat novell, recluta; principiant, novell, novici
Titidius|Titidi
Titius|de Tici
titubo|fer tentines, tentinejar, trontollar; vacil·lar, titubejar; ensopegar, equivocar-se, embarbussar-se, quequejar
titulus|inscripció, placa, làpida, rètol, anunci; títol, encapçalament (d'un llibre, d'un capítol); nom, denominació; pretext, excusa; títol d'honor, fama, reputació
Titus|Titus, Tit
Ti|abreviatura de Tiberius (Tiberi)
Tmolus|Tmolus (ciutat de Lídia)
togatulus|clientet
togatus|vestit de toga, togat; civil, ciutadà romà; (fabula togata) comèdia togada, de tema romà
toga|toga (vestit del ciutadà romà); vida civil, societat civil, pau, autoritat civil; condició de romà, poble de Roma
togula|petita toga
tolerabilis|sofert, resistent, suportable, tolerable, acceptable, passable
tolero|aguantar, sostenir, sustentar, mantenir; suportar, tolerar, resistir a
tollo|aixecar, alçar, fer créixer; enlairar, enaltir, encoratjar; pujar; collir; emportar-se, agafar; suprimir, descartar
Tolosates|els tolosans (de Tolosa)
tolutim|al trot
tomaclum|salsitxa, botifarra
tondeo|tallar el cabell de, afaitar, rapar, esquilar; podar, esporgar, retallar, segar, pastorar; devorar
tonitrus|tro, estrèpit
tonsorius|de barber
tonsor|barber, perruquer
tonstricula|dim. de tonstrix, -icis (barbera, perruquera)
tormentum|corda, cable; tortura, turment, dolor
torpeo|estar encarcarat, restar paralitzat, atordit, esbalaït; estar ensopit, adormit, restar quiet, immòbil, inactiu, afeblir-se
torqueo|torçar, retòrcer; torturar, turmentar; girar, fer virar (el rumb); corbar, doblegar; fer rodar, fer girar; llançar
torquis|collar; garlanda
torrens|ardent; impetuós, torrencial
torreo|abrusar, torrar, cremar, rostir, coure; assecar, dessecar
torridus|abrusat, torrat, rostit, abrusador, tòrrid
tortus|cargolat, enroscat, arrissat, sinuós, corbat
torus|fil, cordill; protuberància, prominència; coixí, màrfega, llit (triclini, conjugal, funerari)
torvus|malcarat, sorrut, ferotge, feroç, despietat, salvatge, esfereïdor
totidem|el mateix nombre de, tants, els mateixos; (correl. totidem quot, quantum, atque) el mateix nombre de que
totiens|el mateix nombre de vegades, tantes vegades, tan sovint; (correl. totiens quotiens) tantes vegades com
totus|tot, sencer, la totalitat de, íntegre; tan gran, igual
tot|tants, aquest nombre de, el mateix nombre de, un nombre tan gran de; (correl. tot quot) tants com
toxicum|verí, metzina
trabea|tràbea (vestit curt de cerimònia, totalment de porpra o bé blanc amb franges de porpra)
trabs|tronc, arbre, torxa, javelina; biga; vaixell; biga (meteor igni en forma de biga, aeròlit)
tracto|arrossegar, estirar; tocar, palpar; treballar, modelar; maltractar; tenir tractes; comportar-se; tenir cura, administrar; realitzar; tractar, ocupar-se de
tractus|arrossegament, remolc; curs, moviment, desenvolupament; ingestió; estirada, arrencament; traça, solc, traçat; extensió, grandària; regió; continuació, període
trado|fer a mans, passar, lliurar, donar; entregar, trair; confiar, cedir; llegar; explicar, transmetre, referir; ensenyar, comunicar
traduco|portar, transportar, transferir; fer passar a l'altra banda de; fer desfilar; exposar; passar (un període temps); exercir
tragicus|tràgic, de tragèdia; vehement, patètic; horrible, funest
tragoedia|tragèdia, gènere tràgic
traho|arrossegar; portar; arrabassar; arrencar, treure; adquirir; estirar; encongir; engolir; atreure; estendre, allargar; rumiar; atribuir
traicio|llançar a l'altra banda; traspassar, clavar; traslladar; trasportar; fer una travessia
Trajanus|Trajà (cognom de família; emperador romà)
trajicio|llançar a l'altra banda; traspassar, clavar; traslladar; trasportar; fer una travessia
trames|sendera, camí; llit (d'un riu); llenca (de terra), branca (d'una família)
tramitto|transportar, traslladar, enviar, trametre, cedir; travessar, creuar; deixar passar; ignorar
Tranio|Tranió (esclau)
trano|travessar nedant
tranquillitas|calma, bonança; tranquil·litat, serenitat
tranquillus|encalmat, tranquil, plàcid, assossegat, reposat
Transalpinus|transalpí, de l'altre costat dels Alps
transcendo|passar per sobre de, travessar, franquejar, transgredir, ultrapassar; pujar
transcribo|transcriure, copiar; adscriure, inscriure, enregistrar; transferir, traspassar, cedir
transcurro|anar corrents, precipitar-se; passar de pressa, travessar corrents; escapar-se a; tractar per sobre; escolar-se
transduco|portar, transportar, transferir; fer passar a l'altra banda de; fer desfilar; exposar; passar (un període temps); exercir
transeo|traslladar-se, anar; passar-se, passar (d'un partit o d'un sentiment a un altre); passar (per, a través de); convertir-se; excedir; passar per alt
transfero|transportar, traslladar, ajornar; canviar de posició, mudar; transcriure; transferir, cedir
transfigo|transpassar, travessar, clavar
transformo|metamorfosar, transformar
transfuga|trànsfuga, desertor, fugitiu
transfugio|passar-se de bàndol, desertar; fugir a través de
transfugium|deserció
transgredior|passar per sobre de, traslladar-se, travessar, canviar; superar, ultrapassar
transicio|llançar a l'altra banda; traspassar, clavar; traslladar; trasportar; fer una travessia
transigo|travessar, traspassar, clavar, enfonsar; dur a terme, acabar (amb); resoldre, arribar a un acord
transilio|saltar a l'altra banda, passar saltant, passar de pressa, de sobte, canviar de cop; saltar per sobre de, ometre, negligir; excedir
transitus|pas, travessada, trànsit; camí; transició, canvi, incorporació, traspàs
translatio|trasllat, transferència, transposició, transplantament; traducció
transmarinus|d'ultramar
transmineo|ressortir (per l'altra banda)
transmitto|transportar, traslladar, enviar, trametre, cedir; travessar, creuar; deixar passar; ignorar
transno|travessar nedant
transpono|transportar, traslladar, transposar, transplantar
transporto|transportar, portar, deportar
transscribo|transcriure, copiar; adscriure, inscriure, enregistrar; transferir, traspassar, cedir
Transtiberinus|transtiberí, de l'altre costat del Tíber
trans|(+ ac.) a través de, per sobre de, a l'altra banda de, més enllà de
traversus|oblic, transversal; de costat, lateral, desviat; de través, de costat; inesperat
Trebellenus|Trebel·lè (nom d'home)
Trebius|Trebi (nom d'home)
treceni|tres-cents cadascú, tres-cents cada vegada
trecenties|tres-centes vegades
trecenti|tres-cents
trecenus|tres-cents cadascú, tres-cents cada vegada
tremebundus|trèmul, tremolós
tremendus|terrible, espantós, aterridor
tremens|tremolant, tremolós
tremor|tremolor, estremiment, vibració, espurneig; terratrèmol; terror, motiu de temor
tremo|tremolar, estremir-se, agitar-se, vibrar
tremulus|tremolós, trèmul, que fa tremolar, vibrant, agitat, espurnejant
trepidatio|agitació, desordre, esverament, crispació
trepide|desordenadament, amb esverament
trepido|agitar-se, esvalotar-se; afanyar-se, precipitar-se; inquietar-se, amoïnar-se, tremolar de por, tenir por de, témer que; tremolar, brandar, trontollar
trepidus|inquiet, neguitós, esverat, poruc; trèmul, tremolós, agitat, trepidant, inquietant
tresviri|triümvirs (membres d'una comissió de tres persones designada per a una comesa específica)
tres|tres
Treviri|trèver (un poble gal)
triangulus|triangular, de tres cantons
tribunal|tribunal, judici, estrada, tarima; plataforma, taulat; monument funerari
tribunatus|tribunat, dignitat de tribú
tribunicius|tribunici, d'un tribú, dels tribuns (militars o de la plebs)
tribunus|tribú (nom de diversos magistrats, oficials i funcionaris); (tribunus plebis) tribú de la plebs (magistrat encarregat de defensar dels interessos de la plebs)
tribuo|repartir, distribuir, dividir; concedir, atorgar, retre, dedicar; atribuir, imputar
tribus|tribu (divisió del poble romà); (pl.) el poble, les masses
tributarius|tributari, de pagament
tributum|impost, contribució, tribut, ofrena
triceni|trenta cadascú, trenta cada vegada
tricensimus|trentè
tricenus|trenta cadascú, trenta cada vegada
tricies|trenta vegades
triclinium|triclini (grup de tres llits en què els romans es reclinaven per menjar i que s'estenia als costats de la taula), menjador
tricorpor|de tres cossos
tridens|trident
triduum|període de tres dies
triennium|període de tres anys, trienni
triens|un terç; trient, terç d'un as (moneda); copa d'un terç de peu de gruix
trieteris|trienni, període de tres anys
triformis|de tres formes, triforme, triple
Trigemina|la porta Trigèmina (de Roma)
trigeminus|trigèmin
triginta|trenta
trimembris|de tres cossos
Trinacrius|sicilià (Sicília = illa de tres angles)
trinoctialis|de tres nits seguides
trinoctium|tres nits seguides
Trinovantes|els trinovants (poble de la Britània)
trio|Trió (sobrenom romà)
tripertito|en tres parts, per tres parts
triplex|triple, tres alhora
tripus|trípode, trespeus
triremis|de tres rengles de rems, trireme
tristiculus|dim. de tristis, -e (trist)
tristimonia|tristesa, abatiment
tristis|trist, afligit, abatut, apesarat, amarg, fúnebre; terrible, esfereïdor, sinistre, funest, tenebrós; violent, dur, desagradable; auster, sever, malhumorat
tristitia|tristesa, pena, abatiment, tristor, amargor; rigor, duresa, severitat, austeritat
tris|tres vegades
triticum|blat, menjar, blat, pa
Tritonia|Tritònia (epítet de Minerva)
Tritonis|Tritònia (epítet de Minerva)
Triton|Tritó (ésser marí, fill de Neptú)
triumphalis|triomfal, del triomf, insigne pels triomfs que s'hi han obtingut, distingit amb el triomf, victoriós
triumpho|rebre els honors d'un triomf, celebrar un triomf, triomfar, desfilar a la processó del triomf, exultar, felicitar-se; ésser la causa d'una celebració triomfal
triumphus|triomf, celebració d'un triomf (entrada solemne a Roma en processó en honor d'un general victoriós i, per ext., festa per a celebrar una victòria); victòria
Trivia|epítet de Diana (deessa de les cruïlles)
trivium|trivi, cruïlla (de tres camins), plaça
Trojanus|troià
Troja|Troia (ciutat de Frígia)
tropaeum|trofeu, victòria, triomf, monument, record
trucido|matar, assassinar en massa, exterminar, degollar, sacrificar (animals)
truculentia|rudesa, brutalitat; inclemència (del temps)
truculentus|ferotge, salvatge, cruel, atroç, brutal, truculent; perillós, temible
trudo|empènyer, impel·lir, forçar, constrènyer; dur, dirigir; treure (flors, brots), brotar, créixer; seguir, anar darrere
trunco|amputar, tallar, privar de, esporgar, truncar, escapçar, matar
truncus2|tronc, soca (d'arbre), bust, tors; fust (de columna)
truncus|mutilat, esbrancat, mancat de, trencat, arrencat, amputat, incomplet, imperfecte, defectuós
trux|ferotge, salvatge, cruel; imclement (el temps)
Tubantes|els tubants (poble de la Germània)
tuba|trompeta, trompa, corneta (per als tocs militars i per a d'altres cerimònies); avís, anunci; vers èpic; tub; instigador
Tubero|Tuberó (cognom de família; historiador)
tubicen|trompeter
tuccetum|carn adobada (de porc o de bou)
Tuditanus|Tudità (historiador)
tueor|mirar, contemplar, veure; vetllar per, protegir, preservar, defensar; mantenir, sostenir, conservar, tenir cura de
tugurium|barraca, cabana, caseta
Tulingi|els Tulinges (poble de Bèlgica)
Tullianum|Tul·lià (cel·la subterrània de la presó de Roma)
Tullia|Túl·lia (filla de Ciceró)
Tullius|Tul·li (nom de família; Servi Tul·li, rei de Roma; M. Tul·li Ciceró, orador)
Tullus|Tul·lus (tercer rei de Roma)
tumefacio|inflar
tumeo|estar inflat, ésser farcit, ple a vessar de; créixer, aixecar-se; agitar-se, estar inflamat (de còlera, d'inquietud), ésser a punt d'esclatar; envanir-se
tumesco|inflar-se, créixer; inflamar-se (d'orgull), de passió); covar
tumidus|inflat, botit, túmid, túrgid, molsut, ple de suc; amb protuberàncies, bombat, convex, sobresortint; ardent, enfurit, orgullós, ampul·lós
tumor|inflor, infladura, turgència; trasbals, agitació, furor, exaltació, còlera, pompositat
tumultuarius|enrolat precipitadament, reclutat durant una revolta; improvisat, casual, fortuït
tumultuor|esvalotar, agitar-se, fer renou, revoltar-se, pertorbar
tumultus|enrenou, esvalot, aldarull, fragor; revolta, tumult, esclat d'un conflicte, incursió, atac sobtat, desordre, confusió
tumulus|turó, pujol, protuberància; túmul, tomba (sepulcre de terra amuntegada)
tum|llavors, aleshores, en aquell moment, en aquell temps; seguidament, immediatament després, a més a més; doncs així, en aquest cas, per consegüent
tunc|llavors, aleshores, en aquell moment, en aquell temps; seguidament, immediatament després, a més a més; doncs així, en aquest cas, per consegüent
tundo|pegar a, copejar, picar a, ferir-se, batre (les onades); aixafar, moldre; importunar, turmentar
tunica|túnica (vestit que ambdós sexes portaven o sota una altra peça o sola); membrana, closca, escorça
tun|tune (tu, -ne)
Turannius|Turanni
turbatio|agitació, convulsió, trasbalsament, alteració
turbator|agitador, perturbador, instigador
turbatus|turbulent, agitat, pertorbat
turba|desordre, aldarull, agitació, turbulència, gresca, sarau; multitud, gernació, turba, massa, colla, grup
turbide|desordenadament, facciosament
turbidus|turbulent, agitat, violent, tempestuós, tèrbol; obscur, fosc, opac, tenebrós; confús, desordenat, inquiet; turbulent, revoltós, sediciós, trastornat
turbo2|remolí, terbolí (de vent, d'aigua); tràngol, tropell; fus, baldufa, con; moviment de rotació, roda
turbo|agitar, remoure, bellugar, torbar; esvalotar-se, armar enrenou; desordenar, capgirar, deformar, desbaratar; inquietar, trasbalsar; revoltar, amotinar
turbulentus|agitat, turbulent, desassossegat, insensat, subversiu, sediciós; borrascós, revolt, tèrbol, desordenat
turdus|griva, tord (ocell)
turgeo|estar inflat, inflar-se, botir-se; ésser ampul·lós; estar irritat
turgesco|inflar-se, botir-se
turgidus|inflat, engrossit, túrgid; abrandat, exaltat; ampul·lós
turma|esquadró, turma (unitat de cavalleria originàriament de trenta homes); colla, multitud
turpest|turpe est
turpe|vergonyosament, indecentment, de forma obscena
turpis|lleig, desagradable de veure, de sentir, fastigós, repugnant; vergonyós, indigne, oprobiós; vil, infame, deshonest, obscè
turpiter|lletjament, d'una manera repugnant; vergonyosament, deshonrosament
turpitudo|lletjor, vergonya, vilesa, obscenitat, mala reputació, descrèdit
turpo|embrutar, enlletgir, desfigurar, deshonrar
Turranius|Turrani
turris|torre; torre de fusta (giny de guerra); castell, palau; colomar
turritus|cenyit de torres, fortificat amb torres, torrejat, coronat de torres, semblant a una torre
turtur|tórtora
Tuscia|Etrúria
Tusculanum|vil·la de Túscul
Tuscus|etrusc
tussio|tossir
tutamentum|protecció, defensa, baluard
tutela|protecció, defensa, custòdia, manteniment, tutela, tutoria; protector, defensor, divinitat protectora, protegit, pupil
Tutidanus|Tutidà
tutor2|protegir, defensar, vetllar per, protegir-se de, guardar-se de
tutor|defensor, protector, guardià; tutor
tuto|sense perill, sense risc, amb tota tranquil·litat
tutus|segur, protegit, a cobert; immune, sa; exempt de perill, sense risc; lleial, fiable, de confiança, inofensiu, innocu; vigilant, atent
tuus|teu, teva; partidari teu; que és sota el teu domini, propi de tu; el teu benvolgut
tu|tu, de tu, a o per a tu, et
Tydides|Tidida, fill de Tideu
tympanum|timbal frigi (instrument musical usat en el culte de Cíbele i en el de Bacus), pandero, tamborí; politja; roda sense radis; timpà (arquitectònic)
typhonas|terbolí, remolí de vent, tifó
tyrannus|tirà (a les ciutats gregues, governant que s'havia emparat injustament del poder suprem), sobirà, monarca, dèspota, tirà
Tyrius|tiri, cartaginès
Tyrrhenus|etrusc
T|abreviatura de Titus (Titus, Tit)
ubertim|copiosament, sense parar, abundantment
uber|pit, mamella, mugró; fecunditat del sòl
Ubii|els ubis (poble germànic)
ubique|pertot, a tot arreu, en qualsevol indret
ubi|on, allà on, en una situació en què, on?, en quin lloc?;  conj. quan
udus|humit, xop, impregnat d'aigua; begut, ebri
ulciscor|venjar-se (de), castigar, venjar, vindicar
Ulia|Úlia (ciutat prop de Còrdova)
uligo|saó, humitat (natural de la terra)
Ulixes|Ulisses (heroi grec)
Ulixus|Ulix
ullus|(en or. neg.) cap, cap altre, ningú, res; (en or. interr. i cond.) algun, cap, un, algú
ulmus|om, fusta d'om
ulterior|de més enllà, de l'altre costat, ulterior; més distant, més allunyat; (com a cosa suplementària) de més enllà, res més
ulterius|més lluny, més enllà, més endavant; prep. + ac.: més enllà de
ultimus|el més llunyà, el més remot, el més distant; el més remot, el més antic; últim, darrer, final, definitiu; extrem, el més elevat, suprem; el més baix, inferior
ultio|venjança, revenja, càstig
ultra|més enllà, a l'altra banda, més lluny; a més a més; prep. + ac. : més enllà de, a l'altra banda de; després de; (qualitat) més que, per sobre de
ululabilis|penetrant, cridaner (veu)
ululatus|xiscle, udol, esgarip, clamor, cridòria
ululo|udolar, ressonar, fer xiscles, clamar, vociferar; proclamar, invocar amb udols o crits
ulva|alga, jonc, ulva (planta aquàtica)
umbraculum|umbracle, recer, ombratge, para-sol, ombrel·la
umbra|ombra; obac, ombratge, penombra; refugi, empara; retir, vida aïllada; espectre, fantasma; aparença; paràsit
umbrosus|ombrívol, obac, fosc, ombrós, que fa ombra
umeo|estar humit, estar moll
umerus|espatlla, muscle, llom, bescoll; coll, replà (d'una muntanya)
umiditas|humiditat
umidus|humit, moll, xop, plujós; líquid
umor|humitat, aigua, mullena; humor, fluid corporal; suc, licor, líquid
umquam|(en or. neg.) mai; (en or. cond. o interr.) alguna vegada, mai; (en or. afirm.) un dia, alguna vegada
unanimus|unànime, concorde, que actua en acord
una|juntament, en companyia, ensems, tot plegat; alhora, al mateix temps, a l'una
unctio|unció, frega, fricció, ungüent
unctito|untar-se sovint
unda|ona, onada; mar, maror; corrent, fluid, aigua; multitud
undecimus|onzè
undecim|onze
undecumque|des de qualsevol banda, d'on sigui
undeviginti|dinou
unde|(interr.) d'on?, de quin lloc?, de qui?, per qui?, de què?, per què?; (rel.) d'on, des d'on, de qui, del qual, amb què, per la qual cosa
undique|des de tots costats, de totes bandes, pertot arreu, pertot, arreu
undo|agitar-se, arrissar-se, encrespar-se; brollar, rajar, escolar-se; vessar, inundar-se, amarar-se; onejar; abundar
Unelli|els unels (poble que habita al llarg de l'Oceà)
unetvicesimanus|soldat de la vint-i-unena legió
unetvicesimus|vint-i-unè
ungo|untar, amanir, condimentar; ungir, fregar amb ungüents, perfumar
unguedo|ungüent
unguentatus|perfumat, untat d'ungüent
unguentum|ungüent, perfum
unguis|ungla; urpa, grapa, unglot, peülla; ganxo, garfi
unguo|untar, amanir, condimentar; ungir, fregar amb ungüents, perfumar
unice|d'una manera única, especialment, particularment
unicus|sol, únic; excepcional, sense parió
unigenitus|únic (nascut sol)
universitas|totalitat, conjunt, univers
universus|sencer, tot, complet, enter; global, del tot; (pl.) tots plegats, tots sense excepció, tots; tot de cop, tot a l'una; general, universal, de tothom
unquam|(en or. neg.) mai; (en or. cond. o interr.) alguna vegada, mai; (en or. afirm.) un dia, alguna vegada
unusquisque|cadascú, cada un, cada
unus|un, un sol; el mateix, un mateix; únic; el que més, un per excel·lència; qualsevol, un qualsevol; algun, un cert
urbanitas|vida ciutadana, vida a Roma; refinament, finor, delicadesa, urbanitat, cortesia
urbanus|urbà, de la ciutat (sovint Roma), ciutadà, civil, domèstic; elegant, cortès, educat (a l'estil de ciutat), fi, distingit, refinat; graciós, descarat, atrevit
urbicus|de la ciutat, ciutadà, urbà, de Roma
urbs|ciutat; els habitants d'una ciutat; la ciutat, Roma
urceolus|gerreta, garrafeta
uredo|cremada (a les plantes, per efecte d'una glaçada); picor, pruïja, cremor
urgeo|estrènyer, prémer, batre; empènyer; aixafar, oprimir; perseguir, atacar; amenaçar; aclaparar, turmentar; afanyar-se a; acuitar, apressar, urgir
urgueo|estrènyer, prémer, batre; empènyer; aixafar, oprimir; perseguir, atacar; amenaçar; aclaparar, turmentar; afanyar-se a; acuitar, apressar, urgir
Urgulania|Urgulània (amiga de Lívia)
Urgulanilla|Urulanil·la
urina|orina, orins
urna|gerra; urna (electoral, cinerària, de sorteigs); mesura de capacitat
uro|cremar, incendiar, calar foc, incinerar; rostir, socarrar; abrusar (el sol); corroir, encetar, irritar; inflamar, consumir (una passió)
ursa|óssa
ursus|ós
Usipetes|els usipets (poble germànic)
usitatus|usual, habitual, acostumat
usquam|enlloc, en cap lloc, en algun lloc, en qualsevol lloc
usque|fins, fins a; adv. : contínuament, sempre, sense interrupció; (+ in, + ad, + ciutats o + adv.) fins a; (+ ab, + ex o + abl.) des de
usucapio|usucapió (adquisició del domini d'una cosa per una perllongada possessió)
usumfructum|ús de fruit, emprament, dret d'utilitzar una cosa
usura|gaudi, ús; (d'un crèdit) interès, rèdit
usurpatio|presa de possessió, ús de fet (d'una propietat), usurpació, apropiació indeguda; ús, utilització, emprament
usurpo|prendre possessió de, usurpar; realitzar, dur a terme; fer ús de, fer servir; anomenar; percebre
ususfructus|ús de fruit, emprament, dret d'utilitzar una cosa
usus|ús, emprament, aplicació; gaudi, servei; dret d'ús; pràctica, exercici, acció, experiència; tracte, relacions; utilitat, profit, valor; exigències
utensilia|(tot allò que és útil a les nostres necessitats) utensilis, mobles; mitjans de vida, provisions
uterque|cada un dels dos, l'un i l'altre, ambdós
uterus|ventre, cavitat abdominal; úter, matriu, fill no nascut, embaràs; cavitat, costat
uter|(interr.) quin dels dos?; (rel.) qualsevol dels dos, aquell de tots dos que; (indef.) l'un o l'altre dels dos
utilis|útil, profitós, bo, convenient; que fa servei, capaç
utilitas|utilitat, profit, interès, avantatge; conveniència, oportunitat, necessitat
utinam|tant de bo (que)!, així (s'esdevingui que)!
utique|sense condicions, absolutament, sigui quin sigui el cas; sens dubte, certament; necessàriament, per força, si més no; almenys, com a mínim; especialment, sobretot
utor|(+ abl.) usar, fer ús de, emprar, fer servir; servir-se, valer-se, aprofitar-se de; dedicar-se a; basar-se en; relacionar-se amb; experimentar, gaudir de
utpote|ja que, com és natural, i és que
utqui|= ut
utriculus|petit ventre, úter; clova, clofolla
utrimque|per ambdós costats, pels dos extrems, per tots dos costats, per ambdues bandes
utrum|(correl. amb interr. doble, utrum an, -ne) és que o?, si o?
ut|(+ ind.) quan, des que; (+ subj.) per tal que, que (final. o verb de voluntat), de manera que (conseq.); adv. : com, tal com
uva|raïm, penjoll de raïm, vinya; penjoll, inflorescència (d'altres plantes)
uvidus|humit, xop, amarat, arrosat, regat, refrescat
uxorius|de dona casada, d'esposa; esclau de l'esposa, sotmès a l'esposa
uxor|esposa, dona, muller
vacatio|exempció, dispensa, privilegi, benefici, excusa; absència; oci, descans, treva, respir
vacca|vaca
vacillatio|balanceig, vacil·lació
vacillo|vacil·lar, tentinejar, tremolar, trontollar, flaquejar
vacivus|buit, desocupat, lliure, mancat de (+ gen.)
vaco|ésser, restar buit, lliure, desocupat, vagar; (+ abl. o + ab) ésser mancat de, estar exempt de; sobrar (temps, esforç); descansar, tenir lleure; dedicar-se a
vacuefacio|buidar, evacuar, desguarnir, desembarassar
vacuum|el buit
vacuus|buit, desocupat; indefens; solitari, buit de, abandonat per; lliure, obert; vacant; (+ abl., + gen. o + ab) exempt de, mancat de; sense atributs; il·lusori; ociós, de lleure
vadimonium|compromís, garantia de comparèixer (a una citació), compliment d'un compromís
vadosus|envoltat d'aigües baixes, ple de guals
vado|caminar, marxar, anar (apressadament), anar-se'n, avançar
vadum|baix, baixos, gual; pas difícil, zona perillosa; llit, fons (del mar, d'un riu); (pl.) les aigües, les onades
vaecors|foll, trastocat, forassenyat, insensat, extravagant
vaesanus|foll, boig, insensat; furiós, esverat
vae|ai!, pobre de!, ai las!
vafer|astut, enginyós
vagina|beina, estoig, pellofa
vagitus|gemec, plor, bram
vagor|anar d'ací d'allà, moure's d'un costat a l'altre, errar; estendre's, propagar-se; extraviar-se, perdre's, vacil·lar; divagar, procedir sense ordre ni concert
vagus|errant, erràtic; sinuós, zigzaguejant, inestable, inconstant, voluble; dispers, escampat, desordenat, espontani, confús, imprecís
Vahalis|el Vahal (riu Waal, braç del Rin)
valde|molt, extremament, força; vigorosament, sorollosament; (en una resposta) sens dubte
valeo|ésser fort; ésser poderós, ésser eficaç; excel·lir, prevaler, ésser capaç de; influir; ésser útil; valer; significar; estar bé de salut
Valeria|Valèria (nom de dona)
Valerius|Valeri (nom de família)
valesco|enfortir-se, reforçar-se
valetudo|salut (bona o mala), malaltia
vale|adéu, estigues bo
valide|molt, amb força, intensament; (en una resposta) sí, sens dubte
validus|fort, robust, vigorós, ferm, sòlid; potent, puixant; intens, impetuós, eficaç; sobresortint, significatiu; sa, bo, substanciós
valitudo|salut (bona o mala), malaltia
vallaris|relatiu a l'estacada d'una fortificació; (corona uallaris) corona val·lària (concedida al soldat que travessava primer l'estacada enemiga)
vallis|vall
vallo|envoltar d'un baluard, fortificar amb una estacada, envoltar d'una tanca, envoltar, protegir, defensar
vallum|estacada (que coronava el terraplè d'una fortificació), fortificació, defensa, protecció, baluard
valvae|batents, porta de doble batent, plegable
vanesco|esvair-se, desaparèixer, esdevenir inútil, ineficaç, irrellevant
Vannius|Vanni
vanus|buit, sense contingut, migrat, privat de; inútil, infructuós, ineficaç; neci, estúpid, presumptuós; va, irreal, il·lusori, aparent; fals, infundat
vaporosus|fumós
vapor|vapor, fum, escalfor, ardor
vapulo|ésser apallissat, assotat, colpejat, rebre cops; ésser batut, escomès, derrotat
Varianus|de Varus
varietas|varietat, diversitat, variació, tipus; versatilitat, volubilitat; discrepància, divergència, incongruència; vicissitud
Varilla|Varil·la
vario|variar, diversificar, modificar, transformar, alterar; acolorir, pintar de diversos colors; diferir, canviar, transformar-se, divergir, fluctuar
varius|variat, divers; virolat; variable, mudadís; indecís, incert, voluble, inconstant
Varro|Varró (nom de família; erudit romà)
Varus|Varus (nom de família; llegat romà derrotat pels germànics)
vasculum|recipient petit, vaset, càpsula, alvèol
vastatio|devastació, destrucció, estrall
vastitudo|ruïna, misèria, enormitat
vasto|devastar, destruir, assolar, despoblar
vastus|buit, desert, abandonat, assolat, devastat, desolat; vast, immens, enorme, extraordinàriament fort, intens
vasum|com uas, uasis : vas, recipient, atuell, estri, bagatge (dels soldats)
vas|vas, recipient, atuell, estri, bagatge (dels soldats)
vates|endeví, profeta, poeta
vatia|Vàcia
vaticinatio|predicció, oracle, profecia, vaticini
vaticinor|vaticinar, pronosticar, predir, profetitzar, parlar sota inspiració divina; desvariejar, delirar, dir extravagàncies
Vatinius|Vatini (nom de família)
vatis|endeví, profeta, poeta
vecors|foll, trastocat, forassenyat, insensat, extravagant
vectarius|que porta, que estira
vectatio|vectació, acció d'ésser transportat en un vehicle
vectigalis|dels tributs, relatiu als impostos, qui paga un impost, tributari, que produeix diners, rendible, productiu (uectigal, alis, n. : impost)
vectigal|impost, tribut, cànon, contribució (pròpiament renda obtinguda pel lloguer o la concessió d'una part del domini públic); renda, ingressos privats
vecto|transportar, portar, traginar
vectura|transport; preu del passatge
Vedius|Vedi
vehemens|violent, furiós, impetuós, exagerat, fort, intens, ardent, punyent; enèrgic, vehement, poderós; potent, eficaç; sòlid, gruixut
vehementer|violentament, apassionadament, enèrgicament, intensament, vivament, amb vehemència; extraordinàriament, terriblement, en gran manera, súmmament
vehiculum|mitjà de transport, vehicle, carruatge, carro
veho|transportar, portar, dur (sobre l'esquena, al damunt, en un vehicle o en un vaixell); sostenir, aguantar; navegar, cavalcar, viatjar (en un vehicle)
Veiens|de Veies (ciutat d'Etrúria)
velabrum|tendal (que s'estenia sobre el teatre)
velamen|cobertura, embolcall, vel, vestit, roba, pell, despulla (d'un animal)
Velanius|Velani (nom d'home)
Velinus|: de Vèlia (ciutat de Lucània)
velitor|arremetre, combatre; amenaçar de, barallar-se
Velleius|Vel·lei (nom de família)
vellico|pessigar, picar, picotejar; censurar, denigrar; punxar, burxar, esperonar
vello|arrencar, arrabassar; treure, extreure (del cos), depilar, plomar, arrencar la llana de; estirar; destruir
vellus|llana, toís, velló, pell (d'animal), drap, embolcall, cinta de llana, flocs (de llana, de seda, de neu, de núvols)
velocitas|velocitat, rapidesa, agilitat, vivesa
velociter|ràpidament
velox|ràpid, veloç, lleuger, àgil, fugisser, esmunyedís, prompte, prest
velo|cobrir, vestir, tapar; recobrir, coronar, cenyir, guarnir, decorar; amagar, dissimular
velum|vela; lona, tela, tendal, cortina, vel
veluti|per exemple; com, de la mateixa manera com, igual que, com si diguéssim; com a
velut|per exemple; com, de la mateixa manera com, igual que, com si diguéssim; com a
vel|si vols, fins i tot, encara que sigui; si més no, de totes maneres, potser; per exemple, com és ara; realment; conj. : o, o bé; o més ben dit, o més aviat
venabulum|dard, venable
venalis|que és en venda; corruptible, subornable
venaticus|de caça (dit d'un gos)
venatio|caça, cacera, espectacle de cacera al circ
venator|caçador; investigador, espia
venatus|caça, cacera
vena|vena, artèria, vas sanguini, pols; feix conductor (de saba), veta (d'una pedra), fissura (d'un mineral, d'una fusta), canal; essència, moll; inspiració, vena
venditator|propagandista
venditio|venda, adjudicació (de la recaptació dels impostos)
vendito|posar en venda, intentar vendre, vendre, negociar, traficar; fer propaganda, anunciar; cercar el favor de, intentar guanyar-se, ostentar
vendo|vendre, vendre's, fer guanyar clients a, fer que es vengui, donar prestigi a
venefica|bruixa, emmetzinadora
veneficium|malefici, sortilegi, beuratge (màgic), enverinament, emmetzinament, verí, metzina
veneficus|bruixot, emmetzinador
veneno|emmetzinar, embruixar, impregnar, tenyir
venenum|droga, metzina, poció, beuratge, verí; tint, tintura
venerabilis|venerable, respectable, august, respectuós
veneratio|veneració, respecte religiós, reverència, devoció, homenatge, pregària
Venerius|de Venus, eròtic, apassionat
venero|adorar, venerar, honorar, pregar, demanar, suplicar
Veneticus|dels vènets (poble de l'actual Vènet)
Veneti|els vènets (poble de l'actual Vènet)
Venetus|vènet (individu d'un poble de l'actual Vènet)
venia|favor, mercè, gràcia, permís, indulgència, excusa, justificació; perdó, remissió
venio|venir, arribar, anar, acostar-se; presentar-se, sorgir, aparèixer, néixer; atènyer, arribar a, aconseguir; convertir-se en, esdevenir
venor|caçar; cercar, perseguir
venter|ventre, panxa, budells, tripa, abdomen; si, entranyes (de la mare); convexitat, protuberància
ventilo|airejar, ventejar, ventilar; brandar, atiar, agitar
ventito|venir, anar sovint a, freqüentar
ventosus|exposat al vent, batut al vent, ventós, format, produït pel vent, ple d'aire, inflat; lleuger, veloç com el vent; voluble, inconstant; presumptuós, va
ventus|vent, vent favorable, buf, bufada, flatulència; vents de la fortuna, sort
venum|a vendre, per vendre, en venda
venundo|posar a la venda, vendre
venustas|bellesa (física), encís, elegància; enginy, gràcia, agudesa; goig, alegria
venustulus|dimin. de uenustus, -a, -um (encantador)
venustus|elegant, encisador, encantador, formós; enginyós, graciós, polit, refinat; simpàtic, amable
venus|Venus (deessa de l'amor)
vepres|arç, matoll espinós
Veragri|els veragres (poble de l'actual Suïssa)
Verania|Verània
Veranius|Verani
verbera|assot, corretja, fuet, flagell, fuetades, flagel·lació; cop, embat, fustigació, atac
verbero2|carn de fuet, perdulari
verbero|assotar, flagel·lar, fuetejar, colpejar, batre, ferir, fustigar
verbex|moltó; (insult) beneit, estúpid
verbum|mot, terme, paraula, discurs; (pl.) aparença, meres paraules; expressió, frase, dita, fórmula
Vercingetorix|Vercingètorix (cabdill dels gals)
verecundia|modèstia, reserva, moderació; respecte, aprensió, escrúpol; vergonya, timidesa, pudor
verecundus|reservat, discret, púdic, ple de modèstia, decorós, sobri, contingut, vergonyós
verendum|(pl.) les parts sexuals, les vergonyes
verendus|respectable, venerable, temible
vereor|reverenciar, tenir respecte a; témer, tenir por de, no gosar; témer que, no sigui que, preocupar
vere|veritablement, realment, de debò, veraçment, amb franquesa, pròpiament, justament
Vergiliae|Plèiades (constel·lació)
Verginius|Vergini
vergo|inclinar-se, estar inclinat, fer baixada; estar encarat, orientat, mirar; acostar-se (un període de temps); lliscar, enfonsar-se; ésser propens, decantar-se
veritas|la veritat, el ver, sinceritat, franquesa, rectitud; realitat; norma, exactitud, precisió
vernaculus|criat a casa, domèstic, fabricat a casa; natiu, vernacle, del terrer
verna|esclau nascut a la casa de l'amo; bufó; indígena
vernus|primaveral
vero|realment, veritablement, de debò, certament, sens dubte, del tot; en realitat, de fet, fins i tot; pel que fa a; conj. : però, en canvi, i
verres|verro, porc
verro|escombrar, fregar, passar tocant, passar a frec de, solcar, arrossegar; recollir, arreplegar, endur-se
versiculus|dimin. de versus, -us (vers)
versipellis2|que canvia de forma (uersipellis, is : home-llop)
versipellis|home-llop
versor|trobar-se, restar, viure, freqüentar; ocupar-se de, dedicar-se a; ésser involucrat, embolicat en, tenir a veure amb; comportar-se, actuar, tenir lloc
verso|fer girar, fer rodar, girar, remenar, agitar; rebolcar, fer rebolcar, regirar-se; dirigir (a l'una banda i a l'altra); expressar de diverses maneres; meditar
versus|solc, rega; rengle, filera; línia, ratlla (de text), vers; giragonsa
vertex|remolí, terbolí (de vent, d'aigua); coroneta del cap; cim, punta
verto|fer girar, girar; donar voltes; capgirar; destruir; desenvolupar-se; canviar; dirigir; lliurar; desplaçar-se; convertir; substituir; traduir
verum|però, però alhora, però de fet, tanmateix, però en veritat; (després de neg.) ans, sinó; adv. : veritablement, en veritat, realment
verus|veritable, autèntic, natural; cert, verídic, sincer; just, honrat, recte, correcte
verutum|dard
veru|ast, llança
vervex|moltó; (insult) beneit, estúpid
ver|primavera
vesania|follia, bogeria, deliri, manca de seny
vesanus|foll, boig, insensat; furiós, esverat
vescor|alimentar-se de, viure de, menjar-se; fer servir, fruir de
Vescularius|Vesculari
vesica|bufeta, veixiga; bossa; butllofa, quist
vespa|vespa
vesper2|vespre, vesprada; ponent, occident
vesperasco|fer-se fosc, vesprejar
vespera|vespre, vesprada
vesper|vespre, vesprada; ponent, occident
Vestalis|vestal, de Vesta (deessa romana del foc de la llar)
Vesta|Vesta (deessa de la llar)
vester|vostre, de vosaltres
vestibulum|vestíbul, entrada, llindar, començament
vestigium|planta del peu, petjada, empremta; posició, indret (on algú s'està dret); petja, pista, traça, rastre, trajectòria; senyal, marca, vestigi, restes
vestimentum|vestit, roba; vànova, flassada
vestio|vestir, anar vestit; cobrir, guarnir
vestis|vestit, vestidura, indumentària, roba, tela, drap; despulla (de serp); teranyina; borrissol
vestitus|vestit, vestuari, rober; revestiment, ornament
Vesuvius|Vesuvi (volcà prop de Nàpols)
veteranus|madur, vell, veterà, experimentat (ueteranus, i, m. : veterà, home experimentat)
veto|prohibir, vedar, privar; oposar-se a, rebutjar; obstruir, impedir, defensar de
Vettius|Veti
vetulus|que tira a vell
Veturia|Vetúria (mare de Coriolà)
vetustas|vellesa, antiguitat, antigor, temps antics; cronicitat (de les malalties); pas del temps, llarga durada
vetustus|vell, antic, vetust; crònic; prolongat
vetus|vell, antic; veterà, experimentat, avesat a; crònic
vexillarius|portaestendard; (pl.) soldats de destacament
vexillum|estendard, ensenya (d'un destacament, d'un general, d'una colònia), destacament
vexo|colpejar, malmenar, ferir; atacar, hostilitzar, combatre; afligir, turmentar, trastornar, trasbalsar, maltractar, vexar
viaticum|provisions o diners per a un viatge, viàtic; peculi dels soldats (adquirit del botí)
viaticus|de viatge
viator|vianant, viador, viatger; missatger oficial
via|camí, via, carrer; conducte, canal; viatge, marxa, curs, trajectòria; mètode, mitjà, procediment
Vibidius|Vibidi
Vibilius|Vibili
Vibius|Vibi (nom d'home)
vibro|agitar, brandar, bellugar, balancejar; arrissar; llançar; tremolar, trepidar, vibrar
Vibulanus|Vibulà
Vibulenus|Vibulè (nom d'home)
vicarius|suplent, substitut, representant
viceni|vint cadascú, vint cada cop
vicenus|vint cadascú, vint cada cop
vicesimanus|soldat de la vintena legió
vicesimus|vintè
vice|(+ gen.) en comptes de, a la manera de
viciens|vint vegades
vicies|vint vegades
vicinia|rodalia, veïnatge, veïnat, veïns, proximitat, semblança
vicinitas|rodalia, proximitat, veïnatge, veïnat, semblança
vicissim|alternativament, al meu, teu, seu torn, per torns; inversament, en canvi, per contra, mútuament
victima|víctima
victito|viure, mantenir-se, fer la viu viu
victoria|victòria, triomf
victor|vencedor, victoriós
victrix|victoriós, triomfant, vencedor, anunciador d'una victòria, que simbolitza la victòria
victus|alimentació, aliment, menjar, manera de viure, gènere de vida
vicus|barri, carrer, poble, llogarret
videlicet|és evident que, és clar que, evidentment, sens dubte; és a dir
video|veure, veure-hi; trobar-se amb; notar; conèixer; adonar-se de, considerar; ocupar-se de (uideor, eris, eri, uisus sum : semblar; creure; ésser considerat; plaure)
viduo|privar, buidar, despullar de; deixar vídua
viduus|vidu, sense espòs, sense amant; nu, mancat de, privat de, sense
viduvium|viduïtat
vigeo|tenir força, vigor, ésser ple de força, créixer, seguir vigent; ésser puixant, florir, prevaler, excel·lir
vigilia|vetlla, vigília; guàrdia, sentinella, guaita, patrulla; atenció, vigilància
vigilo|estar despert, desvetllat, vetllar, deixondir-se, despertar-se, llevar-se, estar a l'aguait; passar despert, en vetlla, vigilar (durant la nit)
vigil|despert, vigilant, atent; de vetlla, d'insomni
viginti|vint
vigor|vigor, energia, força; (pl.) esforços
vilicus|majordom, masover (d'una hisenda), administrador, intendent
vilis|barat, de baix preu; de poc valor, de poca categoria, de poca importància, vil, menyspreable, de baixa estofa, corrent, comú, vulgar
vilitas|barator, baix preu; baixesa, vilesa, vulgaritat; poc valor, poca consideració
villa|mas, granja, casa de camp, vil·la, finca
villosus|pelut, pilós, vellós
vimen|vímet, tija, branca flexible; panera, cistell
Viminalis|-collis : Viminal (turó de Roma)
vinarius|relatiu al vi, viner, vinater (taberna uinaria : taverna)
vincio|lligar, encadenar; cenyir, envoltar; assegurar, fermar, unir; dominar, captivar
vinclum|cadenes, grillons, lligam; presó; corda, cadena, amarres, brida, llaç, corretja, cordó; fre, trava, restricció; vincle
vinco|vèncer, derrotar, guanyar; prevaler sobre; dominar, subjugar; persuadir, convèncer, demostrar; superar, avantatjar
vinculum|cadenes, grillons, lligam; presó; corda, cadena, amarres, brida, llaç, corretja, cordó; fre, trava, restricció; vincle
Vindelici|els vindèlics (poble proper al Danubi)
vindemia|verema, collita del raïm, anyada
vindex|responsable legal, garant; defensor, protector; catigador, venjador
vindico|vindicar, reclamar, reivindicar, atribuir-se, pretendre; alliberar, protegir, salvar; venjar, castigar, punir, fer justícia
vindicta|declaració de llibertat, manumissió, vareta (amb què es dóna la llibertat), alliberament, deslliurament, reivindicació de llibertat; venjança, punició
vinea|vinya, vinyar, cep; mantellet (màquina de guerra)
vinetum|vinyar, vinyet, vinya
Vinicius|Vinici
vinnulus|afalagador, tendre (dit del llenguatge)
vinolentia|embriaguesa
vinum|vi; raïm; suc, licor (d'altres fruites)
violabilis|violable, ultratjable, vulnerable
violator|violador, profanador
viola|violeta, viola, color violat
violens|violent, impetuós, vehement
violenter|amb violència, violentament, furiosament, ferotgement
violentia|violència, força, ira, còlera, furor
violentus|violent, arravatat, furiós, impetuós; despòtic, cruel; desfermat, dràstic
violo|profanar, violar, pertorbar, embrutar, tacar; ultratjar, violentar, ofendre (algú), deshonrar, maltractar; infringir, transgredir; ferir, lesionar, danyar
vipera|escurçó, vibra (serp)
vipereus|viperí, d'escurçó, de serps
Vipstanus|Vipstà
virago|dona guerrera, bel·licosa, heroïna, homenot
virens|verdejant, ufanós
vireo|ésser verd, verdejar, créixer verd; florir, prosperar, estar ple de vigor, esdevenir vigorós
virga|branca, tija, branquilló; vareta, bastó, verga; fuet; vara (d'autoritat), bàcul; franja
virginalis|virginal, de donzella
virgineus|de donzella, virginal, de verge, verge; de Virgo (constel·lació)
virginitas|virginitat, nubilitat (condició d'una donzella casadora); puresa; (en religió) celibat, castedat
virgo|verge, donzella, noia (en edat de casar-se); (sovint amb valor d'adj.) verge, no usat
virgula|branquilló, vareta, vergella; ratlla, franja, vírgula
virgulta|brossa, matoll, sotabosc, arbust, ramatge, fullaraca
viridis|verd, verdejant; immadur, tendre, jove; fresc, collit de nou; ufanós, florent, vigorós, sa
virilis|viril, d'home, masculí, mascle; d'home fet, d'adult, baronívol, enèrgic
Viromandui|els viromandus (poble belga)
virtus|coratge, valor, esperit viril, valentia, vigor; mèrit, virtut, excel·lència; qualitat, habilitat, talent; eficàcia, propietat
vir|home (oposat a dona); home fet, adult; marit, espòs, amant; home com cal; (pl.) gent, persones, individus; soldat, guerrer, soldat de peu
viscus|carns, vísceres, entranyes; cor (com a seu de les emocions); fills
visio|visió, acció de veure, vista, aparença, imatge; idea, concepció
viso|anar a veure, fer un cop d'ull, anar a visitar; anar a examinar; (pass.) estar a la vista, veure's
Vispania|Vispània
Vistilia|Vistília (nom de dona)
Visurgis|el Visurgis (riu de Germània, avui Weser)
visus|vista, visió, ulls, mirada, esguard; espectacle; aspecte, aparença
vis|força, violència; atac; vigor, energia; multitud; embranzida; influència; autoritat; facultat, capacitat; (pl.) forces, vigor, tropes
vita|vida, existència, ésser viu; ànima; curs d'una vida, biografia; manera de viure, subsistència, mitjans de vida
Vitellianus|de Vitel·li (nom de família; emperador romà)
Vitellius|Vitel·li (nom de família; emperador romà)
vitellus|vedellet; rovell d'ou
vitiosus|defectuós, imperfecte, tarat; malsà; irregular; viciós, dolent, corrupte
vitis|vinya, cep, parra, sarment; vara (portada pels centurions en senyal d'autoritat)
vitium|defecte, falla, imperfecció, tara; falta, culpa; vici, flaquesa; irregularitat
vito|evitar, esquivar, fugir de, eludir, apartar-se de, guardar-se de
vitreus|de vidre, vitri; clar, transparent, cristal·lí; (pl. n.) objectes de vidre
vitta|cinta, veta (de lli, cenyida als cabells de les dones romanes de naixença lliure); (pl.) cintes, bandes (de llana, duta pels sacerdots i per les víctimes)
vitupero|vituperar, criticar, blasmar, censurar, reprotxar; fer desfavorable
vividus|ple de vida, vital, vigorós, ardent, enèrgic; viu, vívid, animat, palpitant
vivo|viure, ésser viu, existir; estar animat (dit de coses); sobreviure, anar vivint, perdurar; nodrir-se (de); guanyar-se la vida; habitar
vivus|viu, vivent, animat, en vida de; vivaç; natiu, natural; encès; corrent; animat, enèrgic
vixdum|a penes, encara no, amb prou feines
vix|amb penes i treballs, amb dificultat, amb prou feines, tot just; tan bon punt, a penes
vobiscum|cum uobis
vocabulum|nom, denominació, mot, terme
vocalis|capaç de parlar, dotat de veu articulada, humana; de veu sonora, de bona veu, harmoniós, sonor; vocàlic
vociferor|vociferar, cridar; anunciar amb veu alta, proclamar
vocito|soler dir, anomenar; requerir, demanar insistentment
voco|cridar, invocar; convocar, fer venir, invitar; provocar, desafiar; demanar, reclamar, pregar; exhortar (a una acció); conduir; evocar; anomenar, designar
volatilis|alat, volador, volàtil; ràpid, rabent, veloç; efímer, breu
Volesius|Volesi
volgatus|comú, corrent, popular, conegut, divulgat, cèlebre; trivial, banal
volgo|públicament, per a tothom; correntment, generalment, normalment, habitualment, regularment; en massa, juntament; pertot arreu, ací i allà
volgus|la gent, el poble, el vulgar; gentada, munió, multitud, ramat, tropa
volito|voletejar, voleiar, volar; córrer, escampar-se (un rumor, un nom); moure's d'un costat a l'altre, rodar, anar i venir (ràpidament)
volnero|ferir, nafrar, danyar, malmetre; ofendre
volnus|ferida, cop, trau, tall; dolor, nafra, dany, perjudici
volo2|volar; tallar l'aire; escampar-se; córrer, afanyar-se, apressar-se, passar ràpidament
volo|voler, desitjar; estar disposat a, tenir la intenció de; disposar, ordenar, decidir; demanar, requerir; pretendre, intentar; afirmar, sostenir
Volscus|volsc (poble itàlic)
Volturcius|Volturci
Volturcus|Volturc (nom d'home)
voltur|voltor, ocell de rapinya
voltus|= uultus, us, m. : cara, expressió, rostre, front; trets, faccions; aspecte, aire (extern, dit de les coses)
volubilis|que roda, giratori, rodoladís, apte per a rodar; enroscat, cargolat; que corre, que flueix endavant, que passa, fluid
volucris|ocell, au
volumen|volum, rotllo de papir, llibre; espiral, espira, anell, remolí, moviment circular, òrbita
Volumnia|Volúmnia (esposa de Coriolà)
voluntarius|voluntari, espontani; opcional
voluntas|voluntat, voler; desig, ganes; disponibiltat, determini, elecció deliberada; intenció, propòsit, significat, esperit; inclinació, tendència
voluptarius|plaent, grat, agradable, amè, voluptuós, refinat
voluptas|plaer, goig, voluptat; (terme afectiu) amor, delícia; (pl.) plaers, esbargiments, entreteniments
volup|agradablement, amb plaer
Volusenus|Volusè
volutatio|rebolcada, rebolcament, rodolament, rodament; agitació, inquietud, intranquil·litat, inestabilitat, turbulència
voluto|fer rodolar, fer rodar; empènyer rodant; rebolcar-se, arrossegar-se; estar immers; rumiar
volvo|fer voltar, fer girar, fer rodolar; fer caure a terra, abatre, tombar; prostrar-se; amuntegar; empènyer endavant; desenrotllar; reflexionar
vomer|rella (d'una arada)
vomica|abscés, furóncol, úlcera
vomitus|vòmit
vomo|vomitar, treure; descarregar
Vonones|Vonones (rei dels parts)
vorago|avenc, fondària, abisme, xuclador, remolí, gorga
vorax|voraç, golafre insaciable, devorador
vos|vosaltres, vos, us, vostre
votivus|votiu, promès en un vot
votum|vot, prometença (feta als déus), ofrena votiva, ex-vot, pregària; desig, voler, aspiració
voveo|prometre, fer vot de, oferir (a un déu); desitjar, anhelar
vox|veu; pronúncia, to, qualitat de veu; so, crit, soroll; paraula, mot, expressió, vocable; parlar, idioma
Vulcanus|Vulcà (déu del foc); foc
vulgaris|vulgar, ordinari, del comú; corrent, usual, comú, habitual, convencional, rutinari; divulgat, conegut
vulgatus|comú, corrent, popular, conegut, divulgat, cèlebre; trivial, banal
vulgus|la gent, el poble, el vulgar; gentada, munió, multitud, ramat, tropa
vulnero|ferir, nafrar, danyar, malmetre; ofendre
vulnus|ferida, cop, trau, tall; dolor, nafra, dany, perjudici
vulpes|guineu
vulpinus|de guineu
vultur|voltor, ocell de rapinya
vultus|cara, expressió, rostre, front; trets, faccions; aspecte, aire (extern, dit de les coses)
Xanthippe|Xantipa (muller de Sòcrates) (1a declinació grega)
Xanthippus|Xantip (general grec)
Xenocrates|Xenòcrates (filòsof grec)
xystus|passeig amb arbres
Xytilis|Xitilis (nom de dona)
zelo|estimar zelosament, tenir gelosia a
Zeno|Zenó (filòsof grec)
Zephyrus|zèfir, ponent (vent de l'oest)
Zeuxis|Zeuxis (pintor grec)
Zoilus|Zoilus (filòsof grec)
zona|cinturó, cinyell; bossa, faixa (on es duien els diners); zona, regió
zygia|nupcial, del matrimoni; (tibia) flauta tocada en les noces
