<sect2 id="editor-cm-definitions">
    <title
>Mer definitioner om färghantering</title>

    <para
>Du har nått slutet på den här handledningen om färghantering. Vi har "färghanterat" oss fram hela vägen från kameran och bildskärmen, till arbetsrymden, till skrivaren. Jag har lärt mig mycket, och jag hoppas du också har det. Det följande är några ytterligare kommentarer och definitioner: </para>

    <para
>Att <emphasis
>tilldela</emphasis
> en profil betyder att ändra betydelsen av RGB-värdena i en bild genom att inbädda en ny profil utan att ändra själva RGB-värdena som hör ihop med varje bildpunkt i bilden. Att "konvertera" till en profil betyder att inbädda en ny profil, men också samtidigt ändra RGB-värdena så att betydelsen av RGB-värdena, det vill säga den verkliga synliga färgen som representeras av RGB-trippeln som hör ihop med varje bildpunkt i en bild, förblir samma före och efter konverteringen från ett färgsystem till ett annat. </para>

    <para
>Å andra sidan, så fort du tilldelar en ny arbetsrymdprofil istället för att konvertera till en ny arbetsrymd (utom när en kameraprofil initialt tilldelas till bildfilen som du får från programvaran för behandling av obehandlade filer), ska bildens utseende ändras mer eller mindre dramatiskt (oftast till det sämre, om inte en felaktig profil tidigare hade inbäddats i bilden av misstag). </para>

    <para
>Teoretiskt sett, ska man kunna göra flera konverteringar av en bild från en arbetsrymd till en annan, och om man använder en editor med färghantering så ska bilden som visas på skärmen se likadan ut, även om alla RGB-värden i bilden ändras vid varje konvertering. I själva verket, på grund av avrundningsfel vid varje konvertering, för att inte nämna beskärning av tonomfånget när man går från en större till en mindre arbetsrymd, blir bilden något försämrad varje gång man konverterar från en färgrymd till en annan. </para>

    <para
><emphasis
>Enhetsberoende</emphasis
> och <emphasis
>enhetsoberoende</emphasis
> profiler: Kameraprofilen, en bildläsarprofil, bildskärmens profil och skrivarens färgprofil är alla enhetsberoende profiler: profilerna fungerar bara med den specifika enhet som de skapats för med hjälp av profilering. Arbetsrymdsprofiler och profilsambandsrymden (PCS) är "enhetsoberoende". När en bildfil väl har översatts av LCMS via en PCS till en enhetsoberoende arbetsrymd, spelar det på ett sätt inte längre någon roll vilken enhet som ursprungligen skapade bilden. Men så fort du vill visa eller skriva ut bilden, spelar enheten (bildskärmen, skrivaren) som används en stor roll, och en enhetsberoende profil krävs. </para>

    <para
>En <emphasis
>interpolerad obehandlad fil</emphasis
> är inte en obehandlad fil. Av någon anledning orsakar detta enkla påstående stor förvirring. Men efter att en obehandlad fil har interpolerats av programvara för behandling av obehandlade filer och utmatats som TIFF eller JPEG, är den obehandlade originalfilen naturligtvis fortfarande obehandlad, men den interpolerade filen är bara en bildfil. Den är inte en obehandlad fil. </para>

    <para
><emphasis
>Linjär</emphasis
> har två relaterade och lätt ihopblandade definitioner. "Linjär" kan betyda att bildens tonomfång återger tonomfånget i originalscenen som den fotograferades istället för att ha ändrats med användning av en S-kurva eller något annat sätt att ändra lokalt och globalt tonomfång. Det kan också betyda att färgrymdens gamma-överföringskurva är linjär. En bild kan vara "linjär" i endera, båda, eller ingendera av dessa två betydelser. En obehandlad bild framkallad av dcraw är linjär i båda betydelserna. Samma bild framkallad av Canons DPP skulle inte vara linjär i någon betydelse. </para>

    <para
><emphasis
>Stort dynamiskt omfång (HDR) och litet dynamiskt omfång (LDR)</emphasis
> gäller inte bildens bitdjup. HDR och LDR gäller det totala dynamiska omfånget som en bild omfattar. En vanlig bild med litet dynamiskt omfång, som omfattar endast 5 "steg" (nuförtiden kan en vanlig digitalkamera enkelt omfatta 8 eller 9 steg), kan sparas som en 8-, 16-, 32-, eller till och med 64-bitars bild, beroende på programvara, men därmed ökas inte bildens dynamiska omfång. Bara antal diskreta steg från den ljusaste till den mörkaste färgtonen i bilden har ändrats. Omvänt, kan ett motiv med 22 steg (långt bortom kapaciteten hos en konsumentinriktad digitalkamera utan att använda flera exponeringar) sparas som en 8- eller 16-bitars bild, men resultatbilden kommer att uppvisa extrem bandning (det vill säga, den kommer att uppvisa extrem bandning i alla givna färgtonintervall som faktiskt går att visa samtidigt på en bildskärm) på grund av de relativt få tillgängliga diskreta färgtonstegen från den ljusaste till den mörkaste färgtonen i bilden. </para>

    <para
><emphasis
>JPEG-filer skapade i kameran behöver inte någon kameraprofil</emphasis
>. Alla JPEG-filer (eller TIFF-filer, om du har en äldre Minolta Dimage kamera) som kommer direkt från kameran (även om de skapas av enknappskameror som inte låter dig spara en obehandlad fil) börjar livet som en obehandlad bild skapad av kamerans A/D-konvertering. Om du sparar bilderna som JPEG-filer, interpolerar processorn inne i kameran den obehandlade bilden, tilldelar en kameraprofil, översätter de resulterande RGB-värdena till en arbetsrymd (oftast sRGB, men ibland kan du välja Adobe RGB, beroende på kamera), gör JPEG-komprimeringen och lagrar JPEG-filen på kamerans minneskort. Alltså behöver inte JPEG-filer (eller TIFF-filer) från kameran tilldelas en kameraprofil som sedan översätts till en arbetsrymd via en PCS. JPEG-filer från en kamera är redan i en arbetsrymd. </para>

    <para
><emphasis
>Användbar matematisk information</emphasis
> om du sysslar med dcraws utdata med linjärt gamma: Matematiskt sett, vid beräkning av en gammatransform normaliseras (det vill säga divideras med 256 vid arbete med 8-bitars värden) RGB-värdena, de resulterande talen upphöjs till en lämplig exponent beroende på respektive gamma för ingående färgsystem, och resultaten normaliseras igen till en ny uppsättning RGB-värden. Det är inte svårt, och mycket lärorikt, att göra det med en miniräknare för några få uppsättningar RGB-värden spridda från (0,0,0) till (255,255,255), för att se hur RGB-värden ändras från en gammakodning till en annan. LCMS gör det åt dig när du ber LCMS att konvertera från ett färgsystem till ett annat. Om ALLT du gör är att konvertera från ett färgsystem till samma färgsystem förutom annorlunda gamma, använd ImageMagick istället för LCMS, behandla bara RGB-värdena direkt, och tilldela den nya arbetsrymden till bilden: resultatet blir noggrannare än att gå via en färgsystemtransform. </para>

    <para
><emphasis
>Upphovsrättsskyddade arbetsrymder och arbetsrymder med fri upphovsrätt</emphasis
>: Jag tar för givet att alla arbetsrymder som man normalt träffar på, såsom: </para>

    <orderedlist>

        <listitem
><para
>De olika varianterna av sRGB (se color.org). </para
></listitem>

        <listitem
><para
>BruceRGB eller BestRGB. </para
></listitem>

        <listitem
><para
>De olika profilerna för arbetsrymder från ECI (Europeiska färginitiativet). </para
></listitem>

        <listitem
><para
>AdobeRGB, Adobe WideGamutRGB och Kodak/Adobe ProPhotoRGB (Kodak och Adobe ProPhoto är likadana, bara med olika märkesnamn) och deras motsvarigheter utan märkesnamn och upphovsrättsskydd (Oyranos innehåller en version av AdobeRGB utan märkesnamn). </para
></listitem>

    </orderedlist>

    <para
>Och en mängd andra arbetsrymder som skulle kunna läggas till i listan, är alla mer eller mindre lämpliga som arbetsrymder. Vilken arbetsrymd du bör använda beror enbart på dig, och dina krav när du redigerar dina digitala bilder med dina slutliga utskriftsbehov (webben, konstfotografier etc.). Dock, som en kritisk kommentar, om man använder Adobe eller andra upphovsrättsskyddade profiler som arbetsrymder, innehåller dessa profiler copyright-information som dyker upp i bildens EXIF-information. Den senaste tiden har jag bläddrat igenom e-postlistorna hos openicc. Uppenbarligen kan LCMS användas för att skapa profiler med fri upphovsrätt utan märkesnamn för arbetsrymder som är likadana som, i själva verket omöjliga att skilja från, upphovsrättsskyddade profiler med märkesnamn. Det skulle vara ett underbart tillägg till &digikam; om en uppsättning profiler med "fri upphovsrätt", inklusive omdöpta versioner av ProPhotoRGB, AdobeRGB och Adobe WidegamutRGB utan märkesnamn (kanske i två versioner vardera: med linjär gamma och vanlig gamma), skulle kunna levereras som en del av &digikam;-paketet. </para>

</sect2>

<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-minimize-attributes:nil
sgml-general-insert-case:lower
sgml-indent-step:0
sgml-indent-data:nil
End:
-->
