<sect2 id="editor-cm-pcs">
    <title
>Зв’язок профілів зі звичайними кольорами у навколишньому світі</title>

    <sect3>
        <title
>Профілі фотоапарата, сканера, робочого простору, монітора, принтера — для чого, власне, стільки різних профілів? </title>

        <para
>Профіль кольорів описує палітру кольорів пристрою або простір, до якого ця палітра належить, визначенням того, який колір у навколишньому світі відповідає кожній трійці значень RGB у просторі кольорів пристрою (фотоапарата, монітора, принтера) або робочому просторі. </para>

        <para
>Насправді, профіль фотоапарата повідомляє інструмент обробки про те, що для кожної трійки значень RGB, пов’язаних з кожним з пікселів зображення, отриманого з файла цифрового негатива програмним забезпеченням для обробки цифрових негативів, «ця трійка RGB з файла зображення» відповідає «такому-то справжньому кольору, який би побачив спостерігач на зображенні оригіналу» (або, точніше, як його показано на шаблоні IT8, якщо ви створювали ваш власний профіль фотоапарата. Загалом же, мета профілювання — зробити кольори зображення копією кольорів оригіналу). </para>

        <para
>Побачити зображення розглядаючи трійки значень RGB неможливо. Побачити зображення можна лише після показу його на моніторі або роздрукованим на принтері. Результатом профілювання вашого монітора буде певна таблиця, за допомогою якої можна сказати, що «ця трійка значень RGB, надісланих графічною карткою на екран» має призвести до показу на екрані «того-то справжнього кольору, який справжній спостерігач бачить на зображенні оригіналу». </para>

        <para
>Спільною для профілю монітора і профілю фотоапарата є частина, пов’язана з «кольором, який справжній спостерігач бачить на зображенні оригіналу». Таким чином, різні трійки чисел RGB у просторах кольорів монітора і фотоапарата, відповідно, вказують на один і той самий видимий колір оригіналу. Кольори справжній предметів навколишнього світу є точкою відліку для переходів між всіма профілями кольорів, які зустрічатимуться на шляху вашого зображення від фотоапарата до екрана, програми редагування чи друку або інтернету. </para>

    </sect3>

    <sect3>
        <title
>Як мені співвіднести точку профілю зі справжнім кольором у реальному світі?</title>

        <para
>Всі люди сприймають кольори по-різному, хіба не так? </para>

        <para
>Досить давно (у 1931 році, хоча покращення все ще триває) міжнародний консорціум щодо кольорів (International Color Consortium або ICC) вирішив створити карту і математично описати всі кольори, які можуть бачити люди у навколишньому світі. Отже, багатьом людям було показано широкі набори кольорів і запропоновано встановити відповідність між ними, причому два візуально однакові кольори могли фактично бути результатом складання компонентів світла з різною довжиною хвиль. У чому ж була цінність таких дивних опитувань? Відповідь така: сприйняття людиною кольорів базується на тому, що око містить три типи рецепторів з піковою чутливістю до світла з довжиною хвиль приблизно 430, 540 і 570 нм, але зі значним перекриттям у чутливості між різними типами цих рецепторів. Одним з наслідків того, яким чином ми бачимо кольори, є те, що різні комбінації світла з різною довжиною хвиль виглядають для нас однаково. </para>

        <para
>Після ретельної перевірки ICC створив простір кольорів CIE-XYZ, який математично описав і змоделював всі кольори, які може бачити ідеальний спостерігач-людина («ідеальний» у сенсі моделювання реакції на тести багатьох окремих людей). Цей простір кольорів НЕ є профілем кольорів у звичайному значенні цього терміна. Це скоріше абсолютний простір з’єднання кольорів (Profile Connecting Space або PCS), призначений для перетворення значень RGB кольорів з одного простору кольорів до іншого простору (див. <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/Tristimulus#Tristimulus_values"
>тут</ulink
> і <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/Color_vision"
>тут</ulink
>). </para>

        <para
>CIE-XYZ не є єдиним PCS. Іншим поширеним PCS є CIE-Lab, який було математично виведено з простору CIE-XYZ. Метою створення CIE-Lab було досягнення «відчуттєвої однорідності», тобто реалізації формули «однакові зміни у значенні кольору мають призводити до таких самих однакових змін у візуальному сприйнятті» (цитата <ulink url="http://en.wikipedia.org/wiki/Lab_color_space"
>звідси</ulink
>). Вікіпедія повідомляє: «Три координати простору CIELAB відповідають освітленості (lightness) кольору (L* = 0 дає чорний колір, а L* = 100 відповідає розсіяному білому; дзеркально білий може мати вищі значення), розташуванню кольору між червоним/малиновим і зеленим (a*, від’ємні значення відповідають зеленішим кольорам, а додатні — червонішим) і розташуванню кольору між жовтим і синім (b*, від’ємні значення відповідають синішим кольорам, а додатні — жовтішим)» (цитата <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/Lab_color_space"
>звідси</ulink
>). </para>

        <para
>Щоб профілями кольорів можна було користуватися, потрібне програмне забезпечення, яке виконувало б перетворення кольорів з одного простору кольорів у кольори іншого за допомогою PCS. У світі відкритого програмного забезпечення для &Linux; (а також у закритих комерційних програмах) перехід з одного простору кольорів до іншого, зазвичай, виконується за допомогою <ulink url="http://www.littlecms.com/"
>LCMS</ulink
> (абревіатура від «little color management software»). Перевірка, проведена автором цього підручника, показує, що LCMS виконує точніше перетворення просторів кольорів, ніж закритий комерційний рушій перетворення кольорів компанії Adobe. </para>

    </sect3>

</sect2>

<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-minimize-attributes:nil
sgml-general-insert-case:lower
sgml-indent-step:0
sgml-indent-data:nil
End:
-->
